Kajmán-szigetek

A Kajmán-szigetek () három szigetből álló szigetcsoport a Karib-tengeren, az Egyesült Királyság tengerentúli területe.

Földrajz 
A szigetcsoport a nevét egy őshonos gyíkfajtának köszönheti, melyet kezdetben egy krokodilfajtával azonosítottak.

A szigetcsoport összesen 3 szigetből áll: Nagy-Kajmán, Kis-Kajmán és Cayman Brac. A Nagy-Kajmán körülbelül 300 km-re fekszik délre Kubától, illetve kb. 315 km-re északnyugatra Jamaicától. A szigetek teljes alapterülete kb. 262 km², amelyből a legnagyobb részt a Nagy-Kajmán, a maga 197 km²-ével teszi ki. A keleten fekvő Cayman Brac 36 km², a Kis-Kajmán-sziget 26 km² területű. A Nagy-Kajmántól a Kis-Kajmán-sziget kb. 110 km-re keletre fekszik, tőle 8 km-re keletre van a Cayman Brac sziget.

Maguk a szigetek egy tenger alatti hegység, a Kubáig érő Cayman Ridge csúcsai, melyeket korallszirtek öveznek, s alig néhány méterrel emelkednek a tenger szintje fölé. Legmagasabb pontja a Cayman Brac keleti fennsíkján található, ez is csupán 43 méter magas.

Lakosság 
A lakosság kb. 90%-a a legnagyobb szigeten, Nagy-Kajmánon él. 
Mivel a szigetnek nem volt őslakossága, a mai lakosság teljes egésze az egykori telepesek és rabszolgák leszármazottja, vagy betelepült. Az évszázadok alatt egy igen kevert lakosság alakult ki, amely azonban példás harmóniában él együtt. A legelső telepesek nagyrészt Skóciából érkeztek a szigetekre, a később idetelepült fehér lakosság nagy része Angliából, Kanadából és az Egyesült Államokból, a fekete lakosság pedig jórészt Jamaicából települt át.

Népességének változása

Vallások 
A legelterjedtebb vallás a kereszténység, amely azonban számtalan felekezetre és szektára oszlik. A legnagyobb közösséget az anglikán egyház mondhatja magáénak, de a katolikus egyház és a kisebb keresztény szekták templomai is szép számmal fellelhetőek a szigetek egész területén. A szigeteken kisszámú zsidó, buddhista, muszlim és hindu közösség is megtalálható.

Etnikumok 
A lakosság 40%-a fekete-fehér keverék, úgynevezett mulatt. 20% fekete, szintén 20% fehér. A fennmaradó ugyancsak 20% zömmel ázsiai. A mulattok külső megjelenésükben afrikai jellegűek, bár világosabb a bőrszínük a feketéknél. Az afrikai feketék a rabszolgák leszármazottai. A fehérek az európai, brit gyarmatosítók utódai. Az ázsiai bevándorlók többsége Indiából érkezett az országba.

Történelem 

A Kajmán-szigeteket európai szem először Kolumbusz Kristóf negyedik, utolsó útján látta, 1503. május 10-én. Akkor Las Tortugasnak nevezték, az itt látott sok tengeri teknős után. Az első feljegyzett angol látogató Sir Francis Drake volt, aki 1586-ban partra szállt itt, és Kajmán-szigeteknek nevezte el a helyet. A kajmán helyi indián szó volt az itt élő krokodilfélékre.

A Kajmán-szigetek első feljegyzett állandó lakosa Isaac Bodden volt, aki Nagy-Kajmán szigeten született 1700 körül. Unokája volt a Bodden nevű eredeti betelepülőnek, aki valószínűleg Oliver Cromwell katonája volt Jamaica 1655-ös elfoglalásakor.

A szigeteket a közeli Jamaicával együtt az angolok előbb elfoglalták, majd 1670-ben a madridi szerződéssel jogilag is az övék lett. 1962-ig Jamaica gyarmat része volt, akkor Jamaica független lett a Nemzetközösségen belül, Kajmán-szigetek pedig önálló brit tengerentúli területté vált.
A külügyek, a honvédelem, s gazdasági ügyek egy része a brit királynő (de facto a brit kormány) által kinevezett kormányzó hatáskörébe tartozik. A többi ügyet a hely lakosok által választott parlament, s választásokon nyertes párt által delegált főminiszter intézi.

Nagy-Kajmán szigeten 2004. szeptember 11-12-én hurrikán pusztított. A károk a sziget 70%-át érintették, sok épület tönkrement. Hasonlóan súlyos hurrikán előtte 86 évvel volt. Megszakadt a víz- és a villanyellátás, valamint a hírközlés. A szigeten azonnal nagyszabású újjáépítés indult, két éven belül helyreállították a hurrikán előtti infrastruktúrát. A Kajmán-szigeteké az a kétes dicsőség, hogy ők a legjártasabbak a hurrikánkárok helyreállításában a történelemben. A szigetek helyzete miatt a Kajmán-szigeteket gyakrabban éri hurrikán, mint az Atlanti térség bármely más helyét, átlag 2,23 évente. Manapság a Kajmán-szigeteken a legmagasabb az életszínvonal a karibi térségben, a virágzó turizmusnak és pénzügyi szektornak köszönhetően. Néhány politikus 2015-ben felvetette, hogy a szigetek olyan jelentős bevételi forrásokkal bírnak, hogy talán a terület képes lenne megállni a saját lábán, ezért akár kikiálthatná a függetlenségét Nagy-Britanniától. A szigetek kinevezett kormányfője, Alden McLaughlin ezt visszautasította és kijelentette, hogy a szigetek számára biztosabb, ha Nagy-Britannia birtoka marad.

Közigazgatás 

 George Town (székhely)
 East End
 North Side
 West Bay
 Bodden Town

 West End
 Stake Bay
 Creek
 The Rock
 Cotton Tree Bay
 Watering Place

Gazdaság 

A szigetek a világ egyik legfontosabb offshore helyszíne, gazdaságában emellett fontos szerepet játszik a turizmus és a halászat.

Közlekedés 
 Közutak hossza: 403 km
 Repülőterek száma: 3
 Kikötők száma: 2

Kultúra

Gasztronómia 
A Kajmán szigeteket egyesek a karibi térség kulináris központjá-nak tartják. A tengergyümölcsei, a trópusi gyümölcsök, a friss, helyben termelt zöldségek már a kezdetektől fogva meghatározó alapanyagai a kajmán-szigeteki konyhának.

Általában novemberben a legkedveltebb fogás a szárnyascsiga, amit többféleképpen is el lehet készíteni, akár pörköltnek vagy csak pácolva. Adaléknak sokféle hozzáfaló jöhet, mint a hagyma, citrom, ketchup. Fogyasztják kókuszkenyér vagy sóskeksz kíséretében is.

Főleg karácsonykor szolgálnak fel marhahúst kajmán-szigeteki módra. Fontos, hogy a hús minél frissebb legyen, ezért az állatot a hentesek egy héttel az ünnepek előtt vágják le, míg a családok jó előre jegyeztetik mennyi húst akarnak venni. A marhahúst sokkféle hozzávalóval, így erőspaprikával, feketeborssal, fűszerpaprikával, fokhagymával és hagymával ízesítik. A húst órákig párolják a saját levében, míg egészen megpuhul és szaftos nem lesz. Általában rizzsel, krumplival vagy tápiókával tálalják.

Ugyancsak népszerű a baromfihús, amit jamaicai módra készítenek a Kajmán-szigeteken, s előtte fűszerkeverékben (gyömbér, kakukkfű, szegfűszeg, erőspaprika, szójaszósz, fokhagyma, mogyoróhagyma, fahéj) pácolnak meg, adva hozzá kis barnacukrot is. A húst rácson sütik, s rizses babot, esetleg kukoricakenyeret fogyasztanak mellé.

Vasárnaponként kedvenc időtöltése a helyieknek a halsütés baráti társaságban. A halat sokféle mártással ízesíthetik és gyakran esznek hozzá sózott kenyeret. Helyi különlegesség a tűzhalból készült fogások, amelynek édeskés húsát citrommal, fűszerpaprikával, korianderrel, sós páclével és útifűvel teszik még pikánsabbá.

A homárt decembertől februárig halásszák a szigetek vizein. A homárt paprikával, hagymával, paradicsommal, fokhagymával, szósszal, citrommal és erőspaprikával ízesítik, megpárolják és rizzsel, borsóval valamint pirított zöldségekkel tálalják.

Kajmán-szigeteki különlegesség még a rundown nevű krémleves, amelynek alapanyagai tej, kókusztej, hagyma, fokhagyma, gyömbér, kakukkfű, pimiento paprika, erőspaprika és tök.

Képek

Sport 
 Bővebben: A Kajmán-szigetek az olimpiai játékokon
 Bővebben: Kajmán-szigeteki labdarúgó-válogatott

Jegyzetek

Források 
 Topográf Térképészeti Kft.: Midi világatlasz, Nyír Karta & Topográf, Nyíregyháza, 2004.

További információk 

 Hivatalos honlap
 A Világ országai, Nyír Karta Bt 2008

Kapcsolódó szócikkek 
 A Brit-szigetek terminológiája

 
Idegen nyelvű térképet tartalmazó szócikkek