alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Komló (növénynemzetség)

A komló (Humulus) a kenderfélék (Cannabaceae) család egyik nemzetsége. A nemzetségbe világszerte három faj tartozik, melyek közül a legismertebb és legelterjedtebb a közönséges komló (H. lupulus).

Közönséges komló (H. lupulus L.) 
Hazája valószínűleg Kelet-Európa volt, azonban a 8. század óta egész Közép-Európában elterjedt. Nedvesebb helyeken, ártéri és ligeterdőkben olykor áthatolhatatlan bozótot képez. 
Évelő kúszónövény. Virágai kétlakiak, a hímek laza füzérekbe, a nőivarúak tömött álfüzérekbe rendeződnek, ezekből fejlődnek a sárgászöld komlótobozok.
A jobbra csavarodó száron horgas szőröket és keresztben átellenesen elhelyezkedő, hosszú nyelű, 3-5 karéjú, durva tapintású leveleket találunk. 10–40 m hosszú indáival bokrokra, fákra kapaszkodik. Tavasszal a friss hajtások a növényvilágban rendkívül gyorsnak számító 20–50 cm/hét sebességgel törnek elő a telet a talajban átvészelő, körülbelül 1–3 cm vastag és több méter hosszú gyöktörzsből. Júliusban virágzik.

Hatóanyagai, felhasználása 

Az elvirított termős növények virágzata a megnövekedő murvalevelekkel és takarópikkelyekkel tobozszerűvé válik. Gyógyszerként és a sörfőzéshez csak ezeket az úgynevezett 'komlótobozokat' használják. A tobozkában mirigyszőrök találhatók, amelyekben a keserű ízű, étvágygerjesztő és tartósító hatású lupulon és humulon válik ki. A tobozkából nyert komlóliszt a sörgyártásban fontos, ezért a komlót nagyüzemi táblákon termesztik is. Emellett kb. 1–3% illóolajat és fito-ösztrogéneket is tartalmaz.

A gyógyszerészek a drogot Strobuli Lupulinak (Lupuli strobulus) nevezik. A népi gyógyászatban teáját nyugtató, altató hatásúnak tartják, bár nem tudni, mi ennek a hatóanyaga. Az álmatlanság elleni italokban a komlót hatékonyabb nyugtató füvekkel, mint például macskagyökérrel kombinálják.

Kimutatták, hogy csökkenti a koleszterin-szintet.

A nemzetség további fajai

Japán komló (H. japonicus Siebold & Zucc. syn. scandens (Lour.) Merrill) 
Japánból származik, Magyarországon egyévesként kertekben ültették, de mára kivadulva, főleg ártéri ligeterdőkben meghonosodott. Levele a komló levelénél tagoltabb, 5-7 karéjú.

H. yunnanensis Hu 
Kína Jünnan tartományában, 1200–2800 m tengerszint feletti magasságban található. 'Tobozkái' hosszúkásak.

Jegyzetek

Források 

Kenderfélék
Növénynemzetségek
Fűszerek
Gyógynövények
Évelők
Jázmin (növénynemzetség)

A jázmin (Jasminum) az olajfafélék (Oleaceae) családjába tartozó nemzetség. Felálló, vagy csavarodó szárú cserjék vagy kúszónövények. Leveleik páratlanul szárnyaltak, egyes fajoknál látszólag egyszerűek (csak a csúcsi levélke marad meg). A virágzat csúcsálló kettősbog, olykor összetett fürt. A harang alakú csésze cimpái kicsik, ár alakúak. A párta tányér alakú, azaz hengeres csöve és szétterülő karimája van. A magház kétrekeszű. Egyes fajai éjszaka nyílnak.

A jázmin virágát már az ókorban is használták, krémekhez, fürdővízhez és más illatszerek elkészítéséhez. A rómaiak, a görögök és az egyiptomiak is termesztették virágáért. Ma is sok országban foglalkoznak a jázmin különböző fajtáinak termesztésével, mert igen keresett növény az illatszerpiacon.

Fajok 
A nemzetségbe a különböző rendszertanok szerint 200–400 faj tartozik. Az alábbi lista nem teljes.

 Jasminum angulare Vahl (Syn.: Jasminum capense Thunb.)
 Jasminum angustifolium (L.) Willd.
 Jasminum attenuatum Roxb.
 Jasminum auriculatum Vahl
 Jasminum azoricum L.
 Jasminum beesianum Forrest & Diels
 Jasminum dichotomum Vahl
 Jasminum dispermum Wall.
 Jasminum elegans Knobl.
 Jasminum elongatum (P.J.Bergius) Willd. (Syn.: Jasminum undulatum Ker Gawl.)
 Jasminum floridum Bunge (Syn.: Jasminum giraldii Diels)
 Jasminum fluminense Vell.
 cserjés jázmin (Jasminum fruticans L.)
 Jasminum grandiflorum L. (syn.: Jasminum floribundum R.Br. ex Fresen.)
 alacsony jázmin (Jasminum humile L.) (syn.: Jasminum pubigerum D.Don, Jasminum revolutum Sims, Jasminum wallichianum Lindl.)
 Jasminum lanceolarium Roxb. (syn.: Jasminum nitidum Skan)
 Jasminum mesnyi Hance, (syn.: Jasminum primulinum Hemsl.)
 Jasminum multiflorum (Burm. f.) Andrews (syn.: Jasminum gracillimum Hook. f., Jasminum pubescens (Retz.) Willd.)
 Jasminum multipartitum Hochst.
 téli jázmin (Jasminum nudiflorum Lindl.)
 Jasminum odoratissimum L.
 közönséges jázmin (Jasminum officinale L.)
 Jasminum parkeri Dunn
 sokvirágú jázmin (Jasminum polyanthum Franch.)
 Jasminum rex Dunn
 arab jázmin (Jasminum sambac (L.) Aiton)
 Jasminum simplicifolium G.Forst. (syn.: Jasminum suavissimum Lindl.)
 Jasminum sinense Hemsl.
 Jasminum ×stephanense Lemoine (= J. beesianum × J. officinale)
 Jasminum subhumile W.W.Sm. (syn.: Jasminum heterophyllum Roxb.)
 Jasminum subtriplinerve Blume
 Jasminum tortuosum Willd.
 Jasminum urophyllum Hemsl.

Kapcsolódó szócikkek 
 Jezsámen, amely hortenziaféle

Források 
 Kertészeti Dendrológia (Szerk: Dr. Schmidt Gábor) KÉE Házinyomdája, 1991.

További információk 
 A jázmin felhasználása

 
Növénynemzetségek
Dísznövények
Árvacsalánfélék

Az árvacsalánfélék vagy ajakosok  családjába (Lamiaceae) mintegy 180 nemzetség és 3500 faj tartozik. Többnyire lágyszárúak vagy félcserjék, de fák (pl. tíkfa) is vannak közöttük. Jellemző rájuk a keresztben átellenes vagy örvös levélállás, a négyoldalú szár, a pálhák hiánya, a kétajkú csésze és párta, kétfőporzósak. Leveleik gyakran csipkés vagy fogas szélűek, virágaik sokszor levélhónalji örvökben állnak. A bibeszál gyakran besüllyedt, a magház alapjából ered, a bibe nem túl jelentős. A pollen exinéje a nyílásoknál nincs megvastagodva. Termésük hasadó makkocska, mely a két, egyenként két magkezdeményes termőlevélből fejlődik ki. Jellegzetes aromatikus illatuk van, több ide tartozó fajt gyógynövényként vagy fűszernövényként használnak fel.

A Labiatae a taxon korábbi latin neve volt, s jelenleg is szinonimaként használható a Lamiaceae helyett, azonban a Lamiaceae név egyre elterjedtebb.

Nemzetségek

Jegyzetek

Források 

 
 

 
Növénycsaládok
Mariner (böngészőmotor)

A Mariner egy ma már törölt böngészőmotor-fejlesztési projekt. Ez a fejlesztés arra irányult, hogy a Netscape Communicator webböngésző motorját jobb képességekkel ruházzák fel és stabilabbá tegyék. A Marinert 1998 márciusában nyílt forrásúvá tették, amikor a Netscape felszabadította a kliens kódját és elindult a Mozilla projekt.

A Marinerben már volt oldal újratöltés (ez nagyon hiányzott az előző Netscape-verziókból), és a szövegeket, táblázatokat is sokkal gyorsabban rajzolta meg a képernyőn. Ezeken túl a DOM (level 1) támogatás és a stabilitás is sokkal jobb lett. A HTML és CSS értelmezésen erősítettek, bár ez a Mariner projektnek nem volt technikailag része.

A Marinert eredetileg a Netscape Communicator 5.0-ba szánták, és csak az ezt követő verzióba az új böngészőmotort az NGLayout-ot (melyet most Geckóként ismerünk). 1998 októberében a Netscape végül úgy döntött, hogy a régi motort mellőzi, és inkább az új NGLayoutot fejleszti a továbbiakban. A Mariner fejlesztése nem folyt tovább, a Netscape Communicator 5.0 és a motor soha nem jelent meg. A Netscape következő főverziója (a 4-es után) a Geckóval szállított Netscape 6 volt (2000 novemberében).

Külső hivatkozások
A Mariner projekt oldala (nem frissítik)

Böngészőmotorok
PR (egyértelműsítő lap)

PR, a public relations (közönségkapcsolatok) rövidítése az üzleti és vállalati életben
 PR, a Google keresőmotorban használt PageRank algoritmus rövidítése
 PR (peer review), a referálás angol rövidítése
 Puerto Rico postai rövidítése
 Pr, a prazeodímium vegyjele

Lásd még 
 PR27, (Personal Radio) közismertebb nevén CB, rádiókommunikációs eszköz
Kampóshárfa

A kampóshárfa egy megoldás a diatonikus hárfa kromatikussá tételére.

A kampóshárfán a húrok diszpozíciója diatonikus marad, de bizonyos húrok mellett a nyak fájába kampó illeszkedik, amelynek elforgatásával a húr hossza megrövidül, és hangja félhanggal emelkedik. Ennek ára, hogy a működtetéshez el kell venni az egyik kezet a húrról.

Ezeken a hangszereken a C-dúr mellett általában G-, illetve D-dúrban lehet játszani.

Hárfák
Tasman (böngészőmotor)

A Tasman egy böngészőmotor, amelyet a Macintoshra készült Internet Explorer 5-ben mutattak be. A Tasman azon túl, hogy egy új motorként debütált az Internet Explorerben, kísérlet volt a W3C ajánlások támogatásának tökéletesítésére is. Megjelenésének idején a legjobb szabványtámogatást a Tasman motor nyújtotta, akár a HTML, akár a CSS értelmezés terén. Bár az Internet Explorer gyártása és támogatása nem folyt tovább a Macintosh platformra, a Tasman új verziói tovább élnek más Microsoft termékekben.

A Tasman fejlesztését Tantek Çelik vezeti.

Verziótörténet 
A Tasmán első verziója (melyre „v0”-ként hivatkoznak) az Internet Explorer 5 Macintosh verziójában jelent meg 2000. március 27-én. Ezt egy javított változat (0.1-es) követte 2001. december 18-án a Macintosh-ra kiadott Internet Explorer 5.1-es verziójában.

2003. május 15-én a Microsoft közzétette a csak leírásként létező MSN böngészőt a Mac OS X rendszerre. Ez a böngésző már a Talisman újabb (0.9-es) frissítését tartalmazta motorként.

A Mac Internet Explorer Talk (beszélgetések az Internet Explorer Macintosh verziójáról) listán Jimmy Grewal (a projekt vezetője) egy levelében több javítást is felsorolt:
 Teljes Unicode-támogatás
 Javított CSS-támogatás, CSS3 kiválasztókkal, CSS TV Profillal és @media szabállyal
 Javított DOM támogatás a DOM 1 Core és a DOM 2 Core felhasználásával, stílusok és események. Javított kompatibilitás a Windows platformon használt IE DOM verziójával.
 XHTML 1.0 és 1.1 támogatás, bár ezt az MSN böngésző Mac OS X kiadásában nem aktiválták.
 A Mac OS X lehetőségeinek jobb kihasználása, mint például CoreGraphics, ATSUI és CFSocket hálózathasználat.

Egy rövid próbálkozásként a Tasman-nal próbáltak javítani a Microsoft TV set-top box projekt tulajdonságait (1.0-s verzió). Mindazonáltal ezt a terméket soha nem adták ki a fejlesztők.

2004. május 11-én a Microsoft elkezdte szállítani a Microsoft Office 2004-et Macintoshra. Ez az Office verzió az e-mail kliensében (Entourage) a legújabb Tasman magot használta a HTML levelek megjelenítésére.

Külső hivatkozások (angolul)
Microsoft Unveils Faster, Simpler and More Reliable Internet Explorer 5 Macintosh Edition
Web Standards Project praises Microsoft decision to focus on standards in Mac Internet Explorer 5.0

Böngészőmotorok
Mac OS-szoftverek
Microsoft-szoftverek
Zellerfélék

A zellerfélék (Apiaceae) az ernyősvirágzatúak (Apiales) rendjének egy családja.

Rendszerezés 
Története során az Apiaceae család rendszerezése többször is jelentősen változott. Régebben Umbelliferae néven volt ismert, ami szó szerinti fordításban „ernyőhordozó”-t jelent, ezért magát a családot nevezték „ernyősvirágzatúak”-nak. Egyes rendszerezők (pl. Soó) a Cornaceae és az Araliaceae családokat az Umbellales rendbe sorolták. Később a Cornaceae-t, más családokkal együtt, a Cornales, az Umbelliferae-t Apiaceae néven és az Araliaceae-t pedig, más családokkal együtt, az Araliales (Tahtadzsján, Thorne, Dahlgren, Hortobágyi), majd az Apiales (Cronquist, APG) rendbe helyezték .

Az APG III-rendszerben a családba sorolták a korábban önálló családként leírt Mackinlayaceae-t.

Jellemzők 
Csaknem valamennyien lágyszárúak; többségük az északi flórabirodalomban, azaz az északi félteke mérsékelt övi területein terjedt el. Gyakran nőnek sztyeppeken, réteken, mocsarakban és erdőkben.

Száruk tömött csomókra és üres szártagokra tagolódik. Leveleik szórtan állnak, a legtöbbször összetettek és tagoltak. Szárukat kiszélesedő, hüvelyszerű levélalap veszi körül. Összetett ernyővirágzatuk ernyőből és ernyőcskékből áll. Ezek támasztólevelei a gallér-, illetve a gallérkalevelek. A kicsi, fehér vagy rózsaszín virágok aktinomorfak, de az ernyőcske peremén állók gyakran zigomorffá válnak. A termő diszkuszt visel, a termés két részterméskére hasadó ikerkaszat. A mag erősen fejlett, nagy zsír- és fehérjetartalmú endospermiummal. A csíra kicsiny. A részterméskék egy központi terméstartón, az ún. karpoforumon függenek, és megérve leválnak róla. Maghéjuk és terméshéjuk összenőtt. A nemzetségeket, fajokat gyakran a változatos felépítésű részterméskék alapján határozhatjuk meg. Bordás termésfalaikban skizogén eredetű olajjáratok alakulnak ki, emiatt sok fajuk értékes fűszer- vagy gyógynövény:
 ánizs,
 angelikafű,
 édeskömény,
 fűszerkömény,
 római kömény,
 kapor,
 koriander,
 lestyán,
 petrezselyem,
 zeller,
 pasztinák,
 zamatos turbolya,
 Thapsia

Ismert gyomnövények is tartoznak ide:
 foltos bürök,
 mérges ádáz,
 medvetalp,
 murok.

Néhány fajuk mérgező alkaloidokat termel. Emiatt a vadon élő zellerfélék szedése nem ajánlott, ugyanis az egyes fajok megkülönböztetése képzett emberek számára sem egyszerű.

Források 
 
 

 
Növénycsaládok
Szelec

Szelec (1891-ig Szelcz, szlovákul Selec) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 13 km-re délre fekszik.

Története 
A települést 1439-ben "possessio seu villa Selcz" néven említik először. 1549-ben 20 jobbágytelek volt a faluban, ahol 20 jobbágy és 6 zsellércsalád élt. 1598-ban 37 háza volt a településnek. 1623-ban 15 jobbágytelek és 29 zsellérház állt a községben, a lakosság száma eszerint két-háromszáz főre tehető. 1724-ben az első népszámlálás szerint 122 házában 778 lakos élt. 1742-ben Anton Rezner papírgyárat alapított itt. A községben volt vízimalom és faüzem is. 1831-ben és 1866-ban kolerajárvány pusztított, melynek számos áldozata volt a lakosság köréből. 1900-ban 120 házában 896 lakos élt.

Vályi András szerint "SZELECZ. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura Gróf Illésházy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Inovetz hegye alatt, Krivosdhoz közel; határja jól termő"

Fényes Elek szerint "Szelecz, falu, Trencsén vmegyében, Beczkóhoz keletre, 1 1/2 órányira a hegyek közt. Földje sovány, de erdeje roppant. Lakosi, kik 768 kath., 110 evang., 9 zsidóra mennek, az itt folyópatakban pisztrangot fognak. Kath. paroch. templom. F. U. a dubniczai uradalom. Ut. p. Trencsén."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott.

Népességə
1880-ban 741 lakosából 708 szlovák, 2 egyéb anyanyelvű és 31 csecsemő volt. Ebből 594 római katolikus, 129 evangélikus és 18 zsidó vallású.

1910-ben 968 lakosából 943 szlovák, 19 német, 6 magyar anyanyelvű volt.

2001-ben 949 lakosából 946 szlovák volt.

2011-ben 1002 lakosából 942 szlovák, 6 cseh, 1 orosz, 2 egyéb és 51 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 
 Szent Bertalan tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1780-ban épült klasszicista stílusban a korábbi templom helyén.
 Határában terül el a 37 hektáros Inóci tájvédelmi körzet.

Jegyzetek 
2019 Selec - Obraz mnohých generácií.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 E-obce.sk
 Községinfó
 Szelec Szlovákia térképén

A Trencséni járás települései
Trencsén vármegye települései
Szúcsgyertyános

Szúcsgyertyános (1899-ig Hrabovka, szlovákul Hrabovka) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 4 km-re északra fekszik.

Története 
A települést 1423-ban "Hraboka" néven említik először. A szucsányi uradalomhoz tartozott, később a trencséni uradalom része volt. 1598-ban 14 állt a településen. 1720-ban 6 adózója volt. 1784-ben 46 házában 49 családban 276 lakos élt. 1828-ban 46 háza volt. 354 lakossal. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak, de sokan készítettek gyógyolajat, főztek szeszt és pokrócszövéssel is foglalkoztak.

A 18. század végén Vályi András szerint " HRABOVKA. Két tót faluk Trentsén Várm. főldes Ura G. Illésházy Uraság, lakosai katolikusok, fekszenek Alsó Szucsa mellett, Trentsényhez mint egy mértföldnyire, savanyú forrása is van, legelője, réttye elég."

A 19. század közepén Fényes Elek szerint " Hrabovka, tót falu, Trencsén vmegyében, Szucsa fiókja: 305 kath., 17 evang., 2 zsidó lak. F. u. Szina, Hrabovszky, Lamecska család."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott.

Népessége
1880-ban 273 lakosából 261 szlovák, 7 német anyanyelvű és 5 csecsemő volt. Ebből 240 római katolikus, 21 zsidó és 12 evangélikus vallású.

1910-ben 300 lakosából 278 szlovák, 12 német, 4 magyar és 6 egyéb anyanyelvű volt.

2001-ben 427 lakosából 425 szlovák volt.

2011-ben 435 lakosából 411 szlovák és 24 ismeretlen nemzetiségű volt.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 E-obce.sk
 Községinfó
 Szúcsgyertyános Szlovákia térképén

Szucsgyertyanos
Trencsén vármegye települései
Kistarajos

Kistarajos (1899-ig Kis-Chocholna, szlovákul Malá Chocholná) Tarajosvelcsőc község településrésze, egykor önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.

2001-ben Tarajosvelcsőc 1639 lakosából 1613 szlovák volt.

Fekvése 
Trencséntől 5 km-re délnyugatra a Vág jobb partján fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területén már az i. e. 32000 körüli időben éltek emberek. A későbbiekben a bronzkorból a lausitzi kultúra népe élt ezen a vidéken.
A mai települést 1396-ban "Kys Chocholná" néven említik először. Ezután 1422-ben "Hoholná", 1470-ben "Kokholná", 1598-ban "Kys Kocholna" alakban szerepel oklevelekben. Birtokosai a Zamarócy, Velcsőci és Rákói családok voltak. Lakói főként mezőgazdaságból éltek. 1598-ban 30 ház állt a községben. 1720-ban 15 adófizetője volt. 1784-ben 16 házában 21 családban 98 lakos élt. 1828-ban 18 házában 137 lakos élt, akik mezőgazdasággal és fuvarozással foglalkoztak.

Fényes Elek szerint "Kis-Chocholna, tót falu, Trencsén vgyében, a Vágh jobb partján a Trencséni országútban: 148 kath., 5 zsidó lak. Földje termékeny; van üveghutája; savanyúviz-forrása, mellynek alkotó részei: elasztikus érczmész, vas, alkaliföld, csudasó, 2 font vizben találni 10 grán érczmészt, 25 grán alkaliföldet, és 9 grán sót. Használ a tagok zsibbadásában, contracturákban, hoszas hideglelésekben, sülyben, és száraz-, s hypochondriai betegségekben. F. u. többen."

1910-ben 293, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott. Kistarajost 1960-ban egyesítették Nagytarajos és Velcsőc községekkel Chocholná-Velčice néven.

Külső hivatkozások 
 A község hivatalos oldala
 Tarajos Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Jegyzetek 

Kistarajos
Trencsén vármegye települései
Nagytarajos

Nagytarajos (1899-ig Nagy-Chocholna, szlovákul Veľká Chocholná) Tarajosvelcsőc község településrésze, egykor önálló falu  Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.
2001-ben Tarajosvelcsőc 1639 lakosából 1613 szlovák volt.

Fekvése 
Trencséntől 5 km-re délnyugatra, a Vág folyó jobb partján fekszik.

Története 
Tarajos első írásos említése 1396-ban történt, amikor a mai Kistarajost Kys Chocholná néven említik. Nagytarajos neve csak 1481-ben tűnik fel először Naghoholna alakban. A későbbiek során 1508-ban Nadhoholna, 1598-ban Nagy Kocholna alakban említik. Nemesi község volt, melynek lakói mezőgazdaságból és erdei munkákból éltek. 1598-ban 4 malom és 20 ház állt a településen. 1720-ban 20 adózó háztartása volt. 1784-ben 65 házában, 80 család és 439 lakos élt. A bőségesen rendelkezésre álló fa és az olcsó vízi energia lehetővé tette, hogy itt a 19. század első felében papírmalom épüljön. A század végén szeszfőzde is üzemelt a községben.

Fényes Elek szerint "Nagy-Chocholna, tót falu, Trencsén vgyében, az elébbeni helység mellett: 189 kath., 256 evang., 21 zsidó lak. Határja nagy; sok erdő; fakereskedés; papirosmalom. F. u. Trencsén"

1910-ben 867, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott. 1960-ban egyesítették Kistarajos és Velcsőc községekkel.

Külső hivatkozások 
 Tarajosvelcsőc hivatalos oldala
 Községinfó
 Tarajos Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Források 

Nagytarajos
Trencsén vármegye települései
Velcsőc

Velcsőc (szlovákul Velčice) Tarajosvelcsőc község településrésze, egykor önálló község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 8 km-re délnyugatra, a Vág jobb partján fekszik.

Története 
A települést 1345-ben "Welchycz" alakban említik először, 1380-ban "Welczecz", 1409-ben "Wilczicz", 1462-ben "Welchycz" néven szerepel a korabeli forrásokban. A Velcsőczy, Slamkó és Ambró családok birtoka volt. 1598-ban malma és 34 háza volt. 1784-ben 61 házában 65 családban 379 lakosa élt. 1828-ban 62 háza és 426 lakosa volt. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak, később a közeli nagybirtokokon dolgoztak.

A vizienergia hasznosítására a 19. század első felében Velcsőcön papírmalom épült. A század végén Kis- és Nagytarajoson szeszfőzde létesült.

Vályi András szerint " VELCSICZ. Tót falu Trentsén Várm. földes Urai több Uraságok, lakosai többfélék, fekszik Kohanóczhoz közel, mellynek filiája, Vág vize mellett; határbéli földgyei jók, vagyonnyai külömbfélék."

Fényes Elek szerint " Velcsics, Trencsén m. tót falu, Chocholna mellett: 105 kath., 208 evang., 28 zsidó lak. Határa a Vágh felé termékeny; a Morva szélek felé hegyes, erdős, és sovány. Van savanyuviz-forrása, papirosmalma. F. u. többen. Ut. p. Trencsén."

1910-ben 372, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott.

2001-ben Tarajosvelcsőc 1639 lakosából 1613 szlovák volt.

Külső hivatkozások 
 E-obce.sk
 Községinfó
 A község Szlovákia térképén

Jegyzetek 

Velcsoc
Trencsén vármegye települései
Hámoros

Hámoros (1899-ig Hámri, szlovákul Hámre) Tornyos településrésze, korábban önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban. 2001-ben Tornyos 2566 lakosából 2540 szlovák volt.

Fekvése 
Tornyostól 2 km-re keletre, Trencséntől 5 km-re délre fekszik.

Története 
1708. augusztus 3-án Hamri és a szomszédos települések (Turna, Szoblahó) határában folyt a Rákóczi-szabadságharc egyik legnagyobb ütközete, a trencséni csata, amelyben Rákóczi hadai olyan vereséget szenvedtek, amelyet soha többé nem tudtak kiheverni. Hamri a csatatér központi részén feküdt, s a falu melletti kis erdő volt a kuruc gyalogság utolsó menedéke, ahol hosszú ideig folyó kézitusa után többek között a fejedelem udvari palotásainak és a néhai Esze Tamás hajdúinak maradékai közül is sokan fogságba estek.

Vályi András szerint "HAMRI. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura G. Illésházy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik nap keletre Trentsén Városához közel, Szoblahónak filiája, nevezetesítette Háiszternek Rákótzi ellen tett győzedelme 1708dik esztendőben, határja jó, fája van, legelője szoross, más javai meglehetősek."

Fényes Elek szerint "Hamri, tót falu, Trencsén vmegyében, Trencséntől délre 1 óra: 46 kath., 112 evang., 8 zsidó lak. Sovány föld. Lakosi pálinkát főznek. F. u. Trencsén városa."

1910-ben 169, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott. 1976-ban Tornyossal egyesítették.

Külső hivatkozások 
 Tornyos hivatalos oldala
 Hámoros Szlovákia térképén

Jegyzetek 

Hamoros
Trencsén vármegye települései
Trencsénmitta

Trencsénmitta (szlovákul Trenčianske Mitice) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.

Fekvése
Trencséntől 18 km-re délkeletre.

Története 
A mai település Mitta, Nemesmitta és Rozsonymitta 1960-as egyesítésével jött létre.

Mittát, vagy régi nevén Egyházasmittát 1269-ben Mitha, 1406-ban Mytta, 1433-ban Myttych, 1493-ban Mythycz, 1505-ben Eghazas Mytha néven említik. Kezdetben különböző nemesi családok birtoka, majd 1505-ben már a nyitrai püspökségé.
Neve a szláv Mita személynévből származik. Temploma már az 1332 és 1337 között készített pápai tizedjegyzékben szerepel. 1598-ban 9 ház állt a faluban. 1720-ban mindössze egy adózó portája volt. 1784-ben 22 házában 25 család és 157 lakos élt.
1828-ban 22 háza volt 283 lakossal. A 18. században üveggyár működött a területén. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak.

Rozsonymitta neve 1439-ben bukkan fel először. 1489-ben Rosen Mytha, 1598-ban Roson Miticz néven említik. Ekkor 11 ház állt a településen. 1784-ben az első népszámlálás 25 házat, 41 családot és 217 lakost talált a településen. 1828-ban 51 háza és 271 lakosa volt. Lakói főként mezőgazdaságból éltek. A Szlovák Nemzeti Felkelés idején élént partizántevékenység folyt itt. 1945 után két kőbánya nyílott a faluban.

Nemesmitta 1369-ben Felseu Mitha alias Lukach Mitaya alakban bukkan fel az írott forrásokban. 1464-ben Kezep Mytha, 1518-ban Kezepse Mythycz, 1598-ban Nemes Miticz néven szerepel. A Mittay család birtoka volt. 1598-ban hat ház állt a településen. 1784-ben 40 háza, 53 családja és 228 lakosa volt. 1828-ban 21 házában 269 lakos élt.

Vályi András szerint "MITTICZ. Kosztolán Mitticz, Nemes Mitticz, és R. Mitticz. Három tót falu Trentsén Várm. K. Mitticznek földes Ura a’ Nyitrai Püspökség, N. Mitticznek pedig több Urak, R. Mitticznek Modocsányi Uraság, lakosai katolikusok, és másfélék is, fekszenek egy máshoz nem meszsze, földgyei jók, vagyonnyaik külömbfélék, el adásra alkalmatos módgyok van."

Fényes Elek szerint "Miticz (Kosztolán), tót falu, Trencsén vmegyében, 218 kath., 5 zsidó lak. Kath. paroch. templom. F. u. a nyitrai püspök. E helységek az uj rendezés szerint Nyitra vgyéhez kapcsoltattak. Ut. p. Nyitra-Zsámbokrét."
"Miticz (Nemes), tót falu, Trencsén vmegyében: 267 kath., 1 evang., 16 zsidó lak. F. u. nemesek."
"Miticz (Rozson), tót falu, Trencsén vmegyében: 182 kath., 5 zsidó lak. F. u. Molesiczky."

A trianoni békeszerződésig mindhárom falu Trencsén vármegye Báni járásához tartozott.

Népessége
1910-ben Mittának 207, Nemesmittának 198, Rozsonymittának 291, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 732 lakosából 712 szlovák volt.

2011-ben 767 lakosából 756 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Mitta temploma a 13. században épült, 1794-ben barokk-klasszicista stílusban építették át. Harangját 1451-ben öntötték.
 Rozsonymitta reneszánsz kastélya a 18. század elején épült. A 19. században neoklasszicista stílusban alakították át.

Források 
rodokmene.eu

További információk 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Mitta Szlovákia térképén
 Tourist-channel.sk
 E-obce.sk

A Trencséni járás települései
Mitta

Mitta (korábban Egyházasmitta, 1899-ig Kosztolna-Miticz, szlovákul Kostolné Mitice) Trencsénmitta településrésze, egykor önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.
2001-ben Trencsénmitta 732 lakosából 712 szlovák volt.

Fekvése 
Trencséntől 18 km-re délkeletre fekszik.

Története 
1269-ben Mitha, 1406-ban Mytta, 1433-ban Myttych, 1493-ban Mythycz, 1505-ben Eghazas Mytha néven említik. Kezdetben különböző nemesi családok birtoka, majd 1505-ben már a nyitrai püspökségé.
Neve a szláv Mita személynévből származik. Temploma már az 1332 és 1337 között készített pápai tizedjegyzékben szerepel. 1598-ban 9 ház állt a faluban. 1720-ban mindössze egy adózó portája volt. 1784-ben 22 házában 25 család és 157 lakos élt.
1828-ban 22 háza volt 283 lakossal. A 18. században üveggyár működött a területén. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak.

Vályi András szerint "MITTICZ. Kosztolán Mitticz, Nemes Mitticz, és R. Mitticz. Három tót falu Trentsén Várm. K. Mitticznek földes Ura a’ Nyitrai Püspökség, N. Mitticznek pedig több Urak, R. Mitticznek Modocsányi Uraság, lakosai katolikusok, és másfélék is, fekszenek egy máshoz nem meszsze, földgyei jók, vagyonnyaik külömbfélék, el adásra alkalmatos módgyok van."

Fényes Elek szerint "Miticz (Kosztolán), tót falu, Trencsén vmegyében, 218 kath., 5 zsidó lak. Kath. paroch. templom. F. u. a nyitrai püspök. E helységek az uj rendezés szerint Nyitra vgyéhez kapcsoltattak. Ut. p. Nyitra-Zsámbokrét."

1910-ben 207, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Báni járásához tartozott.
1960-ban egyesítették a szomszédos Rozsony- és Nemesmittával.

Nevezetességei 
A falu temploma a 13. században épült.

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Mitta Szlovákia térképén
 Tourist-channel.sk
 E-obce.sk

Források 

Mitta
Trencsén vármegye települései
Nemesmitta

Nemesmitta (1899-ig Nemes-Miticz, szlovákul Zemianske Mitice) Trencsénmitta településrésze, egykor önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 17 km-re délkeletre fekszik.

Története 
Mittát 1269-ben Mitha néven említik először. Nemesmitta 1369-ben Felseu Mitha alias Lukach Mitaya alakban bukkan fel az írott forrásokban. 1464-ben Kezep Mytha, 1518-ban Kezepse Mythycz, 1598-ban Nemes Miticz néven szerepel. A Mittay család birtoka volt. 1598-ban hat ház állt a településen. 1784-ben 40 háza, 53 családja és 228 lakosa volt. 1828-ban 21 házában 269 lakos élt.

Vályi András szerint "MITTICZ. Kosztolán Mitticz, Nemes Mitticz, és R. Mitticz. Három tót falu Trentsén Várm. K. Mitticznek földes Ura a’ Nyitrai Püspökség, N. Mitticznek pedig több Urak, R. Mitticznek Modocsányi Uraság, lakosai katolikusok, és másfélék is, fekszenek egy máshoz nem meszsze, földgyei jók, vagyonnyaik külömbfélék, el adásra alkalmatos módgyok van."

Fényes Elek szerint "Miticz (Nemes), tót falu, Trencsén vmegyében: 267 kath., 1 evang., 16 zsidó lak. F. u. nemesek."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Báni járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 198, túlnyomórészt szlovák anyanyelvű lakosa volt. 

2001-ben Trencsénmitta 732 lakosából 712 szlovák volt.

Források

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Mitta Szlovákia térképén
 Tourist-channel.sk
 E-obce.sk

Nemesmitta
Trencsén vármegye települései
Rozsonymitta

Rozsonymitta (1899-ig Rozsony-Miticz, szlovákul Rožňové Mitice) Trencsénmitta településrésze, egykor önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban, Trencséntől 18 km-re délkeletre. Ma Trencsénmitta déli részét képezi. 2001-ben Trencsénmitta 732 lakosából 712 szlovák volt.

Története 
1269-ben Mitha néven említik először. Neve a szláv Mita személynévből származik. Rozsonymitta neve 1439-ben bukkan fel először. 1489-ben Rosen Mytha, 1598-ban Roson Miticz néven említik. Ekkor 11 ház állt a településen. 1784-ben az első népszámlálás 25 házat, 41 családot és 217 lakost talált a településen. 1828-ban 51 háza és 271 lakosa volt. Lakói főként mezőgazdaságból éltek. A Szlovák Nemzeti Felkelés idején élént partizántevékenység folyt itt. 1945 után két kőbánya nyílott a faluban.

Vályi András szerint "MITTICZ. Kosztolán Mitticz, Nemes Mitticz, és R. Mitticz. Három tót falu Trentsén Várm. K. Mitticznek földes Ura a’ Nyitrai Püspökség, N. Mitticznek pedig több Urak, R. Mitticznek Modocsányi Uraság, lakosai katolikusok, és másfélék is, fekszenek egy máshoz nem meszsze, földgyei jók, vagyonnyaik külömbfélék, el adásra alkalmatos módgyok van."

Fényes Elek szerint "Miticz (Rozson), tót falu, Trencsén vmegyében: 182 kath., 5 zsidó lak. F. u. Molesiczky."

1910-ben 291, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Báni járásához tartozott.
1960-ban Mittával és Nemesmittával egyesítették.

Nevezetességei 
 Rozsonymitta reneszánsz kastélya a 18. század elején épült. A 19. században neoklasszicista stílusban alakították át.

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Rozsonymitta Szlovákia térképén
 Tourist-channel.sk
 E-obce.sk

Források 

Rozsonymitta
Trencsén vármegye települései

sk:Trenčianske Mitice
Nooszféra

A nooszféra a görög νους (nous) szóból származik, melynek jelentése: elme, tudat.

A nooszféra az ember tevékenysége által befolyásolt övezete a Földnek, tehát a globális tudat szférája, része a bioszférának.

A koncepció Vlagyimir Ivanovics Vernadszkij (1863–1945) orosz geokémikustól származik, aki szerint a nooszféra nem csak a jövőben fog megjelenni, hanem már az első emberi lény  tudatra ébredésétől létezik.

Később Pierre Teilhard de Chardin (1881–1955), francia paleontológus, filozófus The Human Phenomenon című könyvében foglalkozott a nooszféra kérdéskörével. Már 1918-tól megalkotta "planetáris" gondolatának alapvető fogalmát, a "planetáris tudatot", amelyet először "Nagy Monádnak", majd "Antroposzférának" nevezett, mígnem 1925-ben elnyerte végleges nevét. 
A lamarckizmusból és a neodarwinizmusból több elemet is átvett, de jelentős szerepet tulajdonított a gének mutációjának. Szerinte a nooszféra fejlődése egy végső állapot, az Omega pont felé tart. Teilhard azt mondta, hogy az egész kozmoszt a magasabbra törekvés jellemzi, és az Omega pont ennek a csúcspontja.
Rámutatott arra, hogy az urbanizáció, a technikai fejlődés és a kommunikációs módszerek révén mértani haladvány szerint sokasodnak az egyes embercsoportok politikájának, gazdaságának és gondolkodási szokásanak kapcsolatai. Alkalmanként azt állítják róla, hogy megjósolta az internet létrejöttét.

„az abszolút szakadást, amelyet szüntelenül a természetes és a mesterséges közé helyezünk. […] Ez ugyanannak a káros előítéletnek eredménye, amelyet évek óta tapasztalunk, anélkül, hogy értenénk: szemünk láttára alakul a földi utak megdöbbentő rendszere, a tengeri és légi utak, a postai utak hálózata, az összeköttetések, a sürgönydrótok és telefonkábelek, az elektromos hullámok révén, e hálózat napról napra jobban körülfonja a földet. Mindez üzleti és élvezeti kommunikáció, ismétlik egyesek; üzleti és hasznossági utak létesítése. Egyáltalán nem, mondjuk mi; hanem mélyebben az Emberiség igazi idegrendszerének megteremtése; egy közös tudat kidolgozása.”

„Az ember, hogy elkerülje az összeegyeztethetetlen eltűnés veszélyét, egy átgondolt aktivitás mechanizmusával egyre hatalmasabb és maradandóbb alanyba próbálja belehelyezni a tettei folytán elért eredmények összesítő elvét: Civilizáció, Emberiség, Föld Szelleme… a Világegyetem Szövetének valódi, elpusztíthatatlan atomjait alkotó Gondolatszemcsékből kiindulva, meghatározott eredőjű Világegyetem épül szüntelenül a fejünk felett – ellenkező irányban az elenyésző anyaggal; olyan Világegyetem, amely nem mechanikus energiát sűrít és raktároz el, hanem Személyeket.”

José Argüelles szerint a technoszféra megjelenése volt a feltétele, és a kettő közötti összekötő kapocs, hogy a bioszférától a nooszféráig jussunk.

Szférák 

A földtan szerinti alrendszerek:

gravitoszféra
magnetoszféra
atmoszféra
hidroszféra
litoszféra (kőzetburok)
mezoszféra
centroszféra (földmag)
bioszféra
pedoszféra (talaj)
nooszféra (a tudat világa)

Külső hivatkozások 
Teilhard de Chardin and the Noosphere
The "Noosphere" Concept
The Internet and the Noosphere
Global Consciousness Project

Földtudományok
Ökológia
Tajba

A Tajba Nemzeti Természeti rezervátum a Bodrogközben, Bodrogszerdahely község határában 27, 36 hektáron elterülő Bodrog-holtág, egy ma már ritka mocsári élővilágnak ad otthont. Rendszeres lakója többek között a mocsári teknős, melyet a veszélyeztetett fajokat összegyűjtő Vörös Könyv a kihalásra ítélt állatfajok közé sorol.

További információk 
maps.google.com

Szlovákia földrajza
Ticce

A Ticce a Tisza egykori medrének maradványa, amely területen 20 ezer évvel ezelőtt folyt keresztül a Tisza. A Ticce a Ramsari egyezmény területeivel együtt alkotja a Latorcai védett terület magvát növény- és állatvilágával, elsősorban a vízi madaraival.

Külső hivatkozások 
 Ramsari egyezmény

Hidrogeográfia
Tisza
Határköltség

A határköltség a mikroökonómiai termeléselméletben egy „nagyon kicsi” pótlólagos jószágegység kibocsátásából eredő költség. A határköltségfüggvény (határköltséggörbe) definíció szerint az összköltségfüggvény első deriváltja. A határköltség jele az angol „marginal cost” (határköltség) alapján MC.

A határköltségfüggvény egy olyan derékszögű koordináta-rendszerben ábrázolható, amelynek vízszintes tengelyén a kibocsátást, függőleges tengelyén pedig a költséget tüntetjük fel.

Megállapítások 

 Ha a határköltség pozitív, az összköltségfüggvény szigorúan monoton növekvő; ha a határköltség negatív, az összköltségfüggvény szigorúan monoton csökkenő.
 Ha a határköltségfüggvény növekvő, az összköltségfüggvény konvex; ha a határköltségfüggvény csökkenő, az összköltségfüggvény konkáv.
 A határköltségfüggvény az átlagos változó költségfüggvényt és az átlagköltségfüggvényt azok minimumában metszi.
 A határköltségfüggvény ugyanazon pontban éri el a függőleges tengelyt, ahol az átlagos változó költségfüggvény.
 Ha a nemnegatív valós szám, akkor a határköltségfüggvény 0 és a közötti határozott integrálja, vagyis a határköltséggörbe alatti terület a [0;a] intervallumon, az a kibocsátási szinthez tartozó változó költséggel egyenlő.

Jelentősége 

A határköltségfüggvény a vállalatok profitmaximalizálása során fontos szerepet játszik, ugyanis az a kibocsátási szint lesz profitmaximalizáló, amelynél a profitfüggvény deriváltja 0, azaz a határbevétel egyenlő a határköltséggel:

Határköltség-alapú árképzésről beszélünk, ha egy vállalat az általa termelt jószágnak a határköltségével egyenlő árat állapít meg. Ha a jószág piacának összes eladója (vállalata) határköltség-alapú árképzést alkalmaz, akkor piaci egyensúlyban a jószághoz tartozó ár-kibocsátás kombináció éppen a piaci keresleti függvény és a határköltséggörbe metszéspontjában lesz. Ez az egyensúly Pareto-hatékony, mert minden olyan jószágegység megtermelésre került, amelynek a termelési költsége (vagyis a határköltség) kisebb a rezervációs áránál (annál a maximális értéknél, amit a vásárló(k) még hajlandóak adni a jószágegységért). A határköltség-alapú árképzés tehát az árképzés társadalmi szempontból leghatékonyabb formája.

Tökéletes verseny esetén minden vállalat kénytelen határköltség-alapú árképzést alkalmazni, mert a vállalatok árelfogadóak, vagyis úgy gondolják, hogy nem képesek alakítani a piaci árat; ekkor viszont az ár a verseny hatására egészen a határköltségig csökken.

További információk
 
 
 

Mikroökonómia
Pamela Anderson

Pamela Denise Anderson (Ladysmith, Brit Columbia, 1967. július 1. –) kanadai származású amerikai színésznő, modell és televíziós producer.

Élete és pályafutása
1989-ben fedezte fel a Labatt kanadai sörgyár egy focimérkőzés alkalmával, ahol a márkát reklámozó pólót viselte. A cég alkalmazásában sört kezdett reklámozni. Nem sokkal később a Playboy címlapjára is felkerült, majd 1990-ben az év playmate-je lett. A férfimagazin borítóján ő szerepelt a legtöbbször: tizennégy alkalommal.

Megjelenését mellplasztikával, illetve kollagéninjekciókkal tette még vonzóbbá, eredetileg barna haját pedig kiszőkítette.

Első komoly televíziós szerepét a népszerű amerikai Házi barkács sorozatban kapta (1991–1993). Befutott sztár C. J. Parker szerepében a Baywatch című sorozatban lett (1992–1997).

1996-ban jelent meg egész estés filmje a Barb Wire – A bosszúálló angyal, mérsékelt sikerrel. Ezt követően saját televíziós sorozatában, a V.I.P. – Több, mint testőrben játszott főszerepet (1998–2002). 2005–2006 között a Felpolcolva című szituációs komédiában szerepelt. Cikkeket ír a kanadai Elle magazinnak, valamint 2003–2004-ben a Stripperella című rajzfilmsorozatban a címszereplő szinkronhangjaként szerepelt.

Magánélete
1989 óta él Kaliforniában, 2004-ben lett amerikai állampolgár. Két gyermeke van: Brandon (1996) és Dylan (1997). Mindkét gyermekét tervezett otthon szüléssel hozta világra.

2002-ben hozta nyilvánosságra, hogy Hepatitis C-vírussal fertőződött meg, saját tudomása szerint valószínűleg férjével, Tommy Lee-vel közösen használt tetoválótű révén.

Filmográfia

Film

Televízió

Magyarul megjelent művei 

Star. Szex és Hollywood; ford. Nagy Zsolt; Ulpius-ház, Bp., 2005

Díjak és jelölések 
Arany Málna díj (1997)
díj: legrosszabb új sztár – Bosszúálló angyal
jelölés: legrosszabb színésznő – Bosszúálló angyal
jelölés: legrosszabb páros – Bosszúálló angyal

Jegyzetek

További információk 

 
 Hivatalos oldala

1967-ben született személyek
Amerikai színészek
Kanadai színészek
Amerikai nők
Kanadai nők
Finn-amerikaiak
Orosz-amerikaiak
Élő személyek
Vegánok
Jazz (egyértelműsítő lap)

Dzsessz, zenei műfaj

Albumok

 Jazz, a Bergendy együttes albuma (1976)
 Jazz, a Heaven Street Seven együttes albuma (2008)
 Jazz, Ry Cooder albuma (1978)
 Jazz, a Queen rockegyüttes albuma (1978)
 Jazz, Wallace Rooney albuma (2007)

Egyéb;

 Jazz, egy kitalált Transformers autobot szereplő
Tarbucka

A Tarbucka az Alföld északi részén, a Bodrogköz közepén húzódó dombság a Bodrog folyó bal partján Kelet-Szlovákiában. A szlovák földrajzi belosztás szerint az ún. Kelet-szlovákiai-síkság (szlovákul Východoslovenská nížina) déli részén terül el. Bodrogszerdahely (Streda nad Bodrogom), Kiskövesd (Malý Kamenec), Nagykövesd (Veľký Kamenec) és Szomotor (Somotor) községek határában fekszik. Említésre méltó magaslatai és tengerszint feletti magasságuk: Tarbucka (277 m), Szentiván (272 m), Csipkés (210 m), Akasztódomb (160 m), Bakhegy (150 m).

A felszín kialakulása és szerkezete
A dombság magját kipreparált vulkáni alakulat képezi, melynek északi lejtőit homok fedi.

A harmadkori vulkanizmus terméke.
Kőzetei: riolit, sötétszürke andezit, vörös és sárga tufa. 

Az ábrán látható bányák az 50-es évekig működtek, ezekben a fent említett kőzeteket termelték és építkezési célokra használták.

A magaslatok tetőinek kivételével az egész dombságot a jellegzetes szélkorróziós képződmények, a futóhomok és homokdűnék borítják, melyek a folyók által képződő, finom szemcséjű törmelékes anyag (a Kárpátok lejtőiről származik). Kisebb-nagyobb megszakításokkal ezt a finom szemcséjű barna homokot is bányászták, szintén építkezési céllal.

Természetes vegetáció 

A termőföld vizsgálatánál megállapítható, hogy optimális feltételei vannak egyes növényi fajok megtelepedésében.

Az ábrán láthattuk az erdős, füves, szőlőtelepítéses területeket. Az erdők 80%-át a 19. század második felében telepített akácosok, a 20%-ot pedig gyertyános tölgyesek alkotják.

A dombtetőket füves sztyepp és cserjés-bozótos növényzet borítja.

A kopár részeken vékony talajréteg képződött, itt a sziklakerti növényi társulások otthonosak.

Világörökség 

A tokaji borvidék az UNESCO világörökség része.

Lásd még 
 Bodrogköz

Jegyzetek 

Szlovákia domborzata
Angol (egyértelműsítő lap)

Angol nyelv
Angol nép
Anglia
Angol festészet
Angol film
Angol irodalom
Angol színház
Angol történelem
Angol zene
 Angol, chilei város
Kolosztrum

A kolosztrum vagy előtej a tej egy fajtája, amit az emlősők emlőmirigyei állítanak elő a terhesség késői szakaszában, valamint a szülés utáni néhány órában. 

Az emberi kolosztrum sűrű és sárgás. Magas szénhidrát, fehérje és antitest tartalmú, zsírtartalma alacsony, mert az újszülöttek azt nehezen emésztik. Az újszülötteknek igen kis emésztőrendszerük van, ezért a kolosztrum a tápanyagait koncentráltan és kis térfogatban tartalmazza. Enyhe hashajtó hatása van, ami elősegíti az újszülött első székletét (mekónium vagy magzatszurok); ez az újszülött szervezetét megtisztítja a bilirubintól – az elpusztult vörösvértestekből álló salakanyagtól – és így segít megelőzni a sárgaság kialakulását.

A kolosztrum nagy mennyiségű antitestet tartalmaz (IgA), ami segít megvédeni az újszülött torok-, tüdő- és bélrendszer-nyálkahártyáit. Fehérvérsejtek is nagy számban találhatóak benne, ezek kezdik meg az újszülött vírusoktól és baktériumoktól való védelmét. A kolosztrum telepíti az emésztőrendszer hasznos baktériumait is.

A szarvasmarha-kolosztrumot néha táplálékkiegészítőként használják. Elnevezései még a fecstej illetve föcstej.

Jegyzetek

Források 

Biológia
Líra (egyértelműsítő lap)

líra: ókori pengetős hangszerek gyűjtőfogalma 
 líra: irodalmi műnem
 khelüsz-líra: az ókori görögök teknőcpáncélból készült lírája
 pontoszi líra: vonós hangszer
 krétai líra: vonós hangszer
 Lira da braccio: vonós hangszer
 Lira da gamba: vonós hangszer
 Lira: dél-afrikai énekesnő

 líra: Olaszország pénzneme az euró bevezetése előtt
 líra: Málta pénzneme az euró bevezetése előtt
 líra: Törökország pénzneme
 török új líra: Törökország pénzneme 2005 és 2009 között

 Lyra (magyarul Lant): csillagkép
 Lira: város Ugandában
 líravágány: az állomási vágányhálózat része
 líra: A csővezetékeket a hőtágulás hatásaitól védő kanyarulat
 Líra Könyv Zrt.
 Lira, keresztnév
 Líra, keresztnév
Scribonia

Scribonia (elhunyt Kr. u. 16-ban) Lucius Scribonius Libo és Cornelia lánya, a nagy Pompeius és Sulla unokája, Octavianus második felesége.
Először Publius Cornelius Scipio consul felesége volt, akitől egy lánya született, Cornelia Scipio. 
Kr. e. 40-ben a nála fiatalabb Octavianus vette feleségül. A frigy tisztán politikai okból jött létre: a politikus így akarta megszilárdítani a kapcsolatát Scribonia nagybátyjával, a Szicíliát uraló Sextus Pompeiusszal.

A házasság nem volt boldog; Octavianust zavarta feleségének zsémbelése és az, hogy őt használta fel ellenfelei megfélemlítésére. Nem is csoda, hogy már Kr. e. 39-ben – néhány nappal közös gyermekük, Julia születése előtt – elváltak. Scribonia sosem házasodott meg újra. Amikor lányát házasságtörései miatt száműzték, Scribonia önként vele tartott (feltehetően bűntudata volt, hogy nem volt megfelelő szerepminta Julia számára). Száműzetésben halt meg. Sok modern történész szerint az ideális római matróna eszményét testesítette meg.

Külső hivatkozások 

Iulius–Claudius-dinasztia
Római nők
Országok GDP szerinti listája (PPP)

Országok listájának bruttó hazai termék vásárlóerő-paritáson alapuló változata. 

A GDP (PPP) a vásárlóerő-paritáson (PPP) alapuló bruttó hazai terméket (GDP) jelenti. Ez a cikk az országok listáját tartalmazza a becsült GDP (PPP) szerint. Ezt az értéket a pénzügyi és statisztikai intézmények piaci vagy kormányzati hivatalos árfolyamok alapján számítják ki. Az ezen az oldalon megadott adatok a nemzetközi dolláron alapulnak , amely a közgazdászok által használt szabványos mértékegység. Egyes régiók, amelyeket nem tekintenek külön országnak, mint például Hongkong, szintén megjelennek a listán, ha külön joghatósági területeknek vagy gazdasági területeknek minősülnek.

Világtérkép

2023-as lista

A Nemzetközi Valutaalap listája (2010-2020) 

A GDP érték magában foglalja az összes árut és szolgáltatást, amit az adott nemzet az adott évben határai között előállított. A GDP dollárbeli értéke a vásárlóerő-paritás (PPP) alapján – tehát nem a hivatalos valutaárfolyam segítségével – került kiszámításra. Néhány hagyományosan nem önálló országnak tekintett régió, mint például az Európai Unió, vagy Hong Kong szintén feltüntetésre került a táblázatban, amennyiben törvényileg elkülönülő gazdasági egységet képeznek.

A vásárlóerő-paritás alapján tett összehasonlítás hasznosabb eredményre vezet a nominális GDP alapján tettnél a nemzeti belső piac felmérésekor, mivel a PPP alapú számítás kalkulál a helyben előállított áruk, szolgáltatások árával és az ország inflációjával, nem pedig a nemzetközi piacon kialakuló árakkal számol, melyek eltorzíthatják az egy főre eső tőkekülönbségeket. Nem alkalmazható azonban hatásosan az országok közötti pénzügyi tranzakciók nyomonkövetésére és azonos áruk különböző országokban való minőségének összehasonlítására. A PPP metódusát gyakran alkalmazzák a világszintű szegénységi küszöb megállapítására, az ENSZ pedig az úgynevezett Emberi fejlettségi index (Human Development Index, HDI) kiszámítására használja.

Megjegyzés 

1 Nem foglalja magában Hongkongot, Makaót vagy a Kínai Köztársaságtól különálló közigazgatási területeket (Tajvan, Pescadores, Quemoy és a Matsu).

Jegyzetek

Források 
International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, 2005. április. ; World ; European Union 
(*) The World Factbook, Amerikai Egyesült Államok Központi Hírszerző Ügynökség (CIA), 2005. május.   (Megjegyzés: egyes adatok lehet, hogy 2004-re vagy korábbra vonatkoznak.)

Külső hivatkozások 
GDP/capita (PPP) CIA – The World Factbook

Kapcsolódó szócikkek 
 Országok listája az egy főre jutó GDP (PPP) alapján
Országok GDP szerinti listája (nominális)
Országok folyó fizetési mérleg szerinti listája

Gazdaság
GDP

de:Liste der Länder nach Bruttoinlandsprodukt (Kaufkraftparität)
ka:ქვეყანათა სია მშპ-ის (PPP) მიხედვით
lt:Šalys pagal BVP
Tülök

A tülök egyes állatok fején található üreges szaruképlet. Tülke van például a kecskének, a szarvasmarhának, de az orrszarvúnak is. A tülök a tülökcsonton fejlődik, amely egy vérerekkel és idegekkel gazdagon behálózott csontkinövés a koponyán.

További információk 

Magyar néprajzi lexikon

Állatanatómia

ko:뿔 (해부학)
oc:Bana (anatomia)