Tornyos (Szlovákia)

Tornyos (1899-ig Turna, szlovákul Trenčianska Turná) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban. Hámoros tartozik hozzá.

Fekvése 
Trencséntől 5 km-re délre a Vág középső folyásánál, a folyó bal partjának közelében Trencséni-medence közepén fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területén már a kőkorszakban, az i. e. 13000 körüli időben is éltek emberek. A rómaiak jelenlétére nemcsak az itt talált sziklafelirat, hanem egy római éremlelet is emlékeztet. A falu nevéből egy itt állt őrtoronyra lehet következtetni, mely stratégiailag fontos helyen állt. A név először pataknévként „Turna aqua” alakban jelenik meg a zoborhegyi bencés apátság 1113-ban kelt oklevelében. A falu első említése 1269-ből származik. A középkorban a Csák nemzetség és a gróf Cseszneky család birtoka volt. Egykor a nagybiróci plébániához tartozott, melynek temploma Szent György tiszteletére volt szentelve. Az 1331-es pápai tizedjegyzék szerint Lupus nevű papja 17 garast fizetett. Magának a falunak a fakápolnájáról 1406-ból származik az első említés. Ekkor engedélyezik bővítését és kőből történő átépítését. Amikor a 16. század közepén a biróci plébánostól elvették templomát a protestánsok a tornyosi templomba jött. A historia domus szerint a falu egyházi iskolája mát 1588 előtt működött, temploma pedig Szent Márton tiszteletére volt szentelve. Az ellenreformáció trencséni úttörői a 17. században a szkalkai jezsuiták voltak, ebben az időben a korábban elfoglalt templomok visszakerültek a katolikusok kezére. 1663. október 2-án a török 17 vágmenti településsel együtt Tornyost is felégette. A templomot is újjáépítették, majd a 18. század közepén átépítették. 1708. augusztus 3-án a község területén zajlott a szabadságharc kimenetele szempontjából döntő fontosságú trencséni csata II. Rákóczi Ferenc és Sigbert Heister generális csapatai között. Erre emlékeztet a hámorosi részen álló emlékmű. 1832. március 8-án a községben nagy tűzvész pusztított, melyben a templom is súlyos károkat szenvedett.

Vályi András szerint " TURNA. Tót falu Trentsén Várm. földes Urai Gr. Illésházy, és több Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Béla alatt nem meszsze, dél felé; földgye termékeny, réttye, legelője, fája, makkja van, piatza közel."

Fényes Elek szerint " Turna, tót falu, Trencsén vmegyében, Trencséntől délre 1 órányira. Számlál 585 kath., 15 evang., 11 zsidó lak. Kath. paroch. templom. Földje termékeny; rétje jó; legelője elég; erdeje nagy; savanyuviz forrása és serfőző háza is van. Timon Sámuel itt született. F. u. a dubniczai uradalom."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott. Tornyos és Hámoros községeket 1976-ban egyesítették.

Népessége
1910-ben 968, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 2566 lakosából 2540 szlovák volt.

2011-ben 3120 lakosából 2969 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Szent Márton tiszteletére szentelt római katolikus temploma eredetileg a 15. században épült gótikus stílusú volt. 1690-ben mellékkápolnával bővítették, majd 1754 és 1756 között barokk stílusban átépítették. Alatta két sírbolt található, ahol a Marsovszky, Ordódy és Mednyánszky családok tagjai nyugszanak. Harangja 1832-ben készült.
 A falu déli végén áll Nepomuki Szent János szobra, mely a talapzatán található felirat szerint („DOMICELA BORSCICZKÝ SUZANNA ANO DNI 1794.”) 1794-ben készült. Körülötte egykor kilenc hársfa állt, melyből mára négy maradt.
 Hámoroson áll a trencséni csata emlékműve.

Híres emberek 
Itt született 1675-ben Timon Sámuel jezsuita tanár, történész, polihisztor, a modern magyar történetírás megalapozója.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 E-obce.sk
 Tornyos Szlovákia térképén
 Községinfó

Jegyzetek 
 Rudolf Horňak 1969: Trenčianska Turná 700

A Trencséni járás települései
Trencsén vármegye települései