alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Britské ostrovy

Britské ostrovy je souostroví v severním Atlantiku při severozápadním pobřeží Evropy. Anglický název je British Isles, v irštině se pro souostroví používá termín Oileáin Iarthair Eorpa (Západoevropské ostrovy), případně Éire agus an Bhreatain Mhór (Irsko a Velká Británie).

Souostroví má zhruba 72 milionů obyvatel na celkové rozloze 315 134 km².

Zdaleka největší jsou dva hlavní ostrovy – ostrov Velká Británie a ostrov Irsko. Dalšími součástmi Britských ostrovů jsou Ostrov Man, ležící uprostřed Irského moře, dále souostroví Hebridy, Shetlandy a Orkneje u severního Skotska, ostrov Anglesey při severozápadním pobřeží Walesu, ostrov Wight u jižního pobřeží Anglie, ostrovy Arran a Bute při ústí řeky Clyde ve Skotsku, ostrov Achill a Aranské ostrovy u západního pobřeží Irska, ostrovy Scilly jihozápadně od anglického poloostrova Cornwall a mnoho dalších menších ostrůvků.

Politicky jsou Britské ostrovy rozděleny na tři části: Spojené království Velké Británie a Severního Irska, Irskou republiku a Ostrov Man, který je britskou korunní dependencí. Kvůli příslušnosti k britské koruně bývají někdy k Britským ostrovům přiřazovány také Normanské ostrovy, což jsou britská závislá území Guernsey a Jersey, která však zeměpisně náležejí k francouzské pevnině. V angličtině existuje na rozdíl od běžného zeměpisného pojmu British Isles ještě příležitostně užívané oficiální politické označení British Islands, zastřešující Spojené království, Man, Guernsey a Jersey.

Terminologie

Odkazy

Poznámky

Reference

Externí odkazy 
 

 
Severozápadní Evropa
Souostroví Evropy
Regiony Evropy
Souostroví Irska
Souostroví Spojeného království
Souostroví Atlantského oceánu
Mezinárodní souostroví
ISO 3166-2:NU

Kódy ISO 3166-2 pro Niue neidentifikují žádné regiony (stav v roce 2015).

Související články 
 .nu, doména nejvyššího řádu pro Niue.
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

NU
Nový Zéland
ISO 3166-2:AN

ISO 3166-2:AN byl kód přiřazený Nizozemským Antilám, který byl zrušen v roce 2011. V rámci tohoto kódu nebyly identifikovány žádné regiony. V návaznosti na jeho zrušení vznikly tři nové kódy pro jednotlivá území původních Nizozemských Antil. Jedná se o ISO 3166-2:CW pro Curaçao; ISO 3166-2:BQ pro Karibské Nizozemsko a ISO 3166-2:SX pro Svatého Martina.

Související články 
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

2:AN
Nizozemské Antily
ISO 3166-2:NF

Kódy ISO 3166-2 pro Norfolk neidentifikují žádné regiony (stav v roce 2015).

Související články 
 .nf, doména nejvyššího řádu Norfolku
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

NF
Austrálie
ISO 3166-2:NC

Kódy ISO 3166-2 pro Novou Kaledonii neidentifikují žádné regiony (stav v roce 2015).

Související články 
 .nc, doména nejvyššího řádu Nové kaledonie
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

NC
Francie
Nová Kaledonie
ISO 3166-2:PW

Kódy ISO 3166-2 pro Palau identifikují 16 států (stav v roce 2015).

Seznam kódů 
 PW-002 Aimeliik
 PW-004 Airai
 PW-010 Angaur
 PW-050 Hatobohei
 PW-100 Kayangel
 PW-150 Koror
 PW-212 Melekeok
 PW-214 Ngaraard
 PW-218 Ngarchelong
 PW-222 Ngardmau
 PW-224 Ngatpang
 PW-226 Ngchesar
 PW-227 Ngeremlengui
 PW-228 Ngiwal
 PW-350 Peleliu
 PW-370 Sonsorol

Související články
ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na  internetu.

PW
Palau
ISO 3166-2:PS

Kódy ISO 3166-2 pro Palestinu identifikují 16 guvernorátů (stav v roce 2015). První část (PS) je mezinárodní kód pro Palestinu, druhá část sestává ze tří písmen identifikujících region.

Seznam kódů 
 PS-HBN Guvernorát Hebron
 PS-JEM Guvernorát Jeruzalém
 PS-JRH Guvernorát Jericho
 PS-BTH Guvernorát Betlém
 PS-DEB Guvernorát Dajr al-Balah
 PS-GZA Guvernorát Gaza
 PS-JEN Guvernorát Dženín
 PS-KYS Guvernorát Chán Júnis
 PS-NBS Guvernorát Nábulus
 PS-NGZ Guvernorát Severní Gaza
 PS-QQA Guvernorát Kalkílija
 PS-RFH Guvernorát Rafah
 PS-RBH Guvernorát Ramalláh
 PS-SLT Guvernorát Salfit
 PS-TBS Guvernorát Túbás
 PS-TKM Guvernorát Tulkarm

Související články 
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

PS
Palestina
ISO 3166-2:PN

Kódy ISO 3166-2 pro Pitcairnovy ostrovy neidentifikují žádné regiony (stav v roce 2015).

Související články 
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

PN
Geografie Spojeného království
ISO 3166-2:PR

Kódy ISO 3166-2 pro Portoriko neidentifikují žádné regiony (stav v roce 2015).

Související články 
 .pr, doména nejvyššího řádu Portorika
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

PR
Portoriko
Spojené státy americké
ISO 3166-2:RE

Kódy ISO 3166-2 pro Réunion neidentifikují žádné regiony (stav v roce 2015).

Související články 
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

RE
Francie
Réunion
ISO 3166-2:PM

Kódy ISO 3166-2 pro Saint Pierre a Miquelon neidentifikují žádné regiony (stav v roce 2015).

Související články 
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

PM
Francie
Saint Pierre a Miquelon
ISO 3166-2:SM

Kódy ISO 3166-2 pro San Marino identifikují 9 obcí (stav v roce 2015).

Kódy 
 SM-01 Acquaviva 		
 SM-06 Borgo Maggiore 	 		
 SM-02 Chiesanuova 	 		
 SM-03 Domagnano 	 		
 SM-04 Faetano 	 		
 SM-05 Fiorentino 			
 SM-08 Montegiardino 	
 SM-07 San Marino 	 		
 SM-09 Serravalle

Související články 
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

SM
San Marino
ISO 3166-2:MP

Kódy ISO 3166-2 pro Severní Mariany neidentifikují žádné regiony (stav v roce 2015).

Související články 
 .mp, doména nejvyššího řádu Severních Marian
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

MP
Spojené státy americké
ISO 3166-2:SC

Kódy ISO 3166-2 pro Seychely identifikují 27 distriktů (stav v roce 2020). První část (SC) je mezinárodní kód pro Seychely, druhá část sestává ze dvou číslic identifikujících region.

Seznam kódů

Související články
ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na  internetu.

SC
Seychely
ISO 3166-2:SG

Kódy ISO 3166-2 pro Singapur identifikují 5 distriktů (stav v roce 2015). První část (SG) je mezinárodní kód pro Singapur, druhá část sestává ze dvou číslic identifikující jednotlivé distrikty.

Seznam kódů 
 SG-01 Centrální Singapur
 SG-02 Severovýchodní distrikt
 SG-03 Severozápadní distrikt 
 SG-04 Jihovýchodní distrikt
 SG-05 Jihozápadní distrikt

Související články 
 ISO 3166-2, seznam kódů územně správních celků všech zemí.
 ISO 3166-1, seznam kódů všech zemí, používaných současně jako jejich doménová jména na internetu.

SG
Singapur
Sap (egyértelműsítő lap)

Sap, Szap szlovákiai falu szlovák neve
 SAP AG, német szoftvercég 
 SAP ERP, SAP AG főterméke 
 SAP (album), az Alice in Chains amerikai rockegyüttes albuma

en:SAP
af:SAP
cs:SAP
da:SAP
eo:SAP
es:SAP
fi:SAP
fr:SAP
he:SAP
it:SAP
ja:SAP
ko:SAP
nl:SAP
pl:SAP
pt:SAP
sh:SAP
sk:SAP
sr:SAP
sv:SAP
th:SAP
zh:SAP
Martin Hellman

Martin Edward Hellman (New York, 1945. október 2. –) amerikai kriptográfus, aki nevét a nyílt kulcsú kriptográfia feltalálásával szerezte, karöltve Whitfield Diffie-vel és Ralph Merkle-vel.

BSc diplomát szerzett a New York Egyetemen 1966-ban, majd MSc diplomát a Stanford Egyetemen 1967-ben. 1969-ben PhD-fokozatot szerez, mint villamosmérnök.

1968-tól 1969-ig az IBM Watson Kutatói központnál dolgozott, ahol találkozott Horst Feistel-lel. 1969-től 1971-ig adjunktus volt az MIT-en (Massachusettsi Műszaki Egyetem). 1971-ben visszatért a Stanford Egyetemre. 1996-ban professzornak nevezték ki; mára visszavonult a jelentősebb kutatásoktól és a komolyabb egyetemi munkától.

Jegyzetek

További információk 
 Alice és Bob - 9. rész: Alice és Bob nyilvános kulcsot használ
 Martin Hellman Stanford Egyetemi weboldala
 Néhány Hellman publikáció

1945-ben született személyek
Élő személyek
New York-iak
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
Amerikai matematikusok
Számítástechnikusok
Kriptográfusok
Bende Róbert

Bende Róbert (Gyula, 1971 – ) keramikus, festő, tanár, 2010 és 2014 között Sarkad város független polgármestere.

Pályafutása

Az egri Eszterházy Károly Tanárképző Főiskolán szerzett diplomát, ahol jeles festőművészek: Földi Péter és Nagy B. István voltak a mesterei. Jelenleg a Petőfi Utcai  Általános Iskola rajztanára Békéscsabán, ahol az iskola galériáját vezeti, kiállításokat szervez.

A művészet minden ága vonzza. Gyermekkora óta zenél és fest. A szobrászkodásban Szőke Sándor és Mladonyiczky Béla volt a mestere. A főiskolai évei alatt megismerkedett a népi kerámiakészítéssel is. Egyedi kerámiákat, urnákat készít.

Kiállításai
 1993 – Bartók Béla Művelődési Központ, Sarkad
 1994 – Amatőr Művészek Országos Kiállítása, Orosháza
 1994 – Bocskai Galéria, Budapest
 1994 – Városi Könyvtár, Gyöngyös
 1995 – Szemere Bertalan Szakközépiskola, Miskolc
 1998 – Sarkad, Városi Képtár
 2005 – Sarkad, Városi Képtár
 2006 – Niestetal, Németország
 2006 – Kóka Ferenc Alapítvány, Budapest 
 2006 Városi képtár, Sarkad
 2007 Niestetal - Kassel, Németország EUARCA
 2007 15. Csuta Nemzetközi Művésztelep - Jankai Galéria, Békéscsaba 
 2008 Mezőberény
 2008 Békés, Békés Galéria

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos honlap 
 https://web.archive.org/web/20111114020904/http://grundegyuttes.extra.hu/

Magyar festők
Magyar keramikusok
Gyulaiak
Sarkadiak
1971-ben született személyek
Élő személyek
Vág (település)

Vág község Győr-Moson-Sopron vármegyében, a Csornai járásban.

Fekvése 
A Rábaköz déli részén, a Rába bal partján helyezkedik el.

Megközelítése 
A település központján, annak főutcájaként, nagyjából észak-déli irányban végighúzódik a 8426-os út, közúton azon érhető el a 86-os főút páli szakasza irányából, illetve déli szomszédja, Kemenesszentpéter felől is. Szillel a 8604-es, Szannyal a 8425-ös út köti össze, keleti határszélét érinti még a Rábasebesre vezető 84 133-as számú mellékút is. Vasútvonal nem érinti.

Története 
Elterjedt az a nézet, hogy a falu első említése 1001-ből származik, ugyanis a Pannonhalmi apátság Alapítólevelének végén említett hét halászfalu egyike: Wag. Azonban minden bizonnyal a Vág folyó mentén, a középkori Pozsony vármegyében lévő faluról van szó, mely a mai Deáki és Vágsellye településeket foglalhatta magában. Az első írott említés 1263-ból, IV. Béla idejéből való.

Egy fent maradt monda szerint egyszer Màtyàs kiràly Vàg környèkèn vadàszott. Mivel a faluban èppen akkor bùcsù volt betèrt, hogy szomjùsàgàt csillapìtsa. Ott pillantotta meg Pòki Esztert, akibe rögtön beleszeretett. Elkezdett udvarolni a lànynak ès azèrt, hogy minèl hamarabb Vàgra èrjen, a Ràba mentèn utat èpìtetett Budàròl. E mondànak köszönhetően hívják a vàgiak a vìzügyi védőgátat "Eszteru"-nak.

Közélete

Polgármesterei

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,2%-a magyarnak, 2,2% németnek, 0,2% szlováknak mondta magát (5,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 80,2%, református 5,2%, evangélikus 1,9%, felekezeten kívüli 3% (8,2% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Itt született Wathay Ferenc, végvári vitéz, festő, énekszerző

Képgaléria

Hivatkozások

További információk
A hivatalos weboldal

Győr-Moson-Sopron megye települései
A Rábaköz települései
Sopron vármegye települései
Kecskesajt

Kecskesajt minden olyan sajt, ami házi kecske tejéből készül. A pásztorok nem sokkal azután, hogy a kecskét háziasították, a tejéből tartósítás céljából már készítettek sajtot.

Készítése

A kecsketejből hasonlóan készül  a sajt, mint a tehéntejből. A langyos tejbe teszik az oltót, amely a friss tej sajtanyagát savanyodás nélkül alvasztja meg. Kis idő múltán májszerű állaga lesz, ekkor apró darabokra vágják, forróra melegítik és egy ideig állni hagyják. Ezután leszűrik az összeállt alvadékot, ízesítik, sózzák, sajtkultúrával beoltják, majd – előbb gyakran, majd ritkábban – forgatva formába préselik. Néhány nap és sózás után pincében érlelik. Az alvadék szűrése után maradt savó bőven tartalmaz még fehérjéket. Alkalmas házi sertés táplálására, de ordát (zsendicét) is készítenek belőle.

Magyar kecskesajtok

Magyarországon  sokféle kecskesajt készül, valamint tehéntejjel keverve az úgynevezett csemegesajtok.

Külföldi kecskesajtok

Franciaország

Chabis
 Crottin de Chavignol
 Pélardon
 Picodon
 Pouligny Saint-Pierre
 Rocamadour
 Sainte-Maure de Tourain
 Chabichou du Poitou
 Valençay

Németország
 Altenburger Ziegenkäse.

Spanyolország
A mató katalán éretlen sajt, mely részben tehéntejből, részben kecsketejből készül.

Portugália
Cabreiro de Castelo Branco portugál kecskesajt.

Görögország
 A halloumi és a feta hagyományosan kecske- és birkatej keverékéből készül.

Jegyzetek

Források 
 A tej mikroorganizmusai, em.sapientia.siculorum.ro
 Vázlatos sajtkémia, kfki.hu
 A kecsketej kazein tartalma , eletmodszer.com
 Kevésbé allergén és a szívet is védi a kecsketej, origo.hu
 Kecskesajtteszt, gaultmillau.hu

További információk 
Goat Dairy Foods from the University of California, Davis Dairy Research and Information Center
Juh-, kecske- és tehéntej összehasonlítása (angol cikk)
Terék István: A kecske-, a juh- és a tehéntej feldolgozása : kefír, joghurt, túró, sajtféleségek, savótermékek és italok készítése. A tejfeldolgozás és -értékesítés hatósági szabályozása; 3. átdolg. kiad.; Gazda, Bp., 1999 (Hasznos füzetek)
Terék István: Sajtvilág. Juh- és kecskesajtok; Gazda, Bp., 2003
Hans Späth–Otto Thume–Johann-Georg Wenzler: Kecsketartás. Gondozás, ápolás, sajtkészítés, hústermékek; ford. Szüle Dénes; Cser, Bp.,2014
Wolfgang Scholz: Sajtgyártás házilag juh-, kecske- és tehéntejből; ford. Nagyné Kiszlinger Henrietta; Gazda, Bp., 2007

Lásd még 

Magyar sajtok
Sajtok
Csemő

Csemő község Pest vármegyében, a Ceglédi járásban.

Fekvése 
Budapesttől mintegy 70 kilométerre található. A szomszéd települések: észak felől Cegléd, kelet felől Nyársapát, délkelet felől Nagykőrös, délnyugat felől Lajosmizse, nyugat felől Pusztavacs, északnyugat felől pedig Mikebuda.

Megközelítése 
A települést Cegléd, Lajosmizse és az M5-ös autópálya lajosmizsei lejárója felől a két várost összekötő 4608-as, Nagykőrös irányából pedig a 4601-es, majd szintén a 4608-as úton haladva érhetjük el. Albertirsa felől – Mikebuda központján keresztül – a 46 114-es számú mellékút vezet a községbe, a 441-es főút Cegléd és Nagykőrös közötti szakaszáról pedig két bekötőút is tart Csemő felé, a 46 117-es és 46 118-as számú mellékutak; utóbbiak egyikét a helyiek Vett útnak nevezik. (A név arra utal, hogy az utat a csemői szőlősgazdák vették azért, hogy könnyebben érjék el a szőlőiket.) A központtól Hantháza településrészre a 46 126-os számú mellékút vezet.

1978-ig a településen áthaladt a normál nyomtávú Cegléd–Hantháza-vasútvonal, melynek megszüntetése óta a falunak vasúti megállóhelye nincs.

Története 
Csemő község 1952-ben Nagykőrös és Cegléd külterületéből alakult. Ekkor dőlt el az úgynevezett „csemői per”, melyben a két szomszédos város e terület birtoklásáért folytatott harca zárult le.  Csemő 1997-ben a „Virágos Magyarországért” verseny 1. helyezettje lett, elnyerte „a legvirágosabb település” címet, 1998-ban az „Európa legszebb települése” verseny harmadik helyezettje lett.

Településrészei 
 Csemő
 Zöldhalom 
 Ereklyés
 Hantháza

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Molnár János (független)
 1994-1998: Bartha Alajosné (független)
 1998-2002: Bartha Alajosné (független)
 2002-2006: Bartha Alajosné (független)
 2006-2010: Bartha Alajosné (független)
 2010-2014: Bartha Alajosné (független)
 2014-2019: Dr. Lakos Roland (független)
 2019-2023: Dr. Lakos Roland (független)
 2023-2024: Bögös István (Ideiglenes)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,8%-a magyarnak, 0,2% bolgárnak, 0,6% cigánynak, 0,4% németnek, 0,4% románnak mondta magát (7,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 22,4%, református 14%, evangélikus 0,7%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 43,3% (18,2% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Hét vezér tér
 Csemői tájház
 Vadászház
 Dózsa tér
 Ladányi Mihály költő emlékház

Oktatás 
 Nefelejcs Óvoda
 Ladányi Mihály Általános Iskola

Közművelődés 
 Községi Könyvtár

Egészségügy

Egészségházak 
 Csemői Egészségház
 Zöldhalmi Rendelő

Gyógyszertár 
Csemői Patika

Híres emberek 
 Itt hunyt el 1986. szeptember 20-án Ladányi Mihály József Attila-díjas költő.
 Itt alkot Hellebrand Henriett magyar realista festő.
 Itt alkot és él Orisek Ferenc fafaragó művész.

Jegyzetek

További információk 
 Csemő Község Önkormányzatának honlapja

Pest megye települései
Edgar Alexei Robert de Wahl

Edgar Alexei Robert de Wahl (röviden Edgar de Wahl vagy von Wahl; Olviopol, Mikolajivi terület, 1867. augusztus 11. – Tallinn, 1948. március 9.) eszperantista, nyelvész, az occidental nyelv megalkotója.

Életpályája
Szentpéterváron, majd Tallinnban (akkoriban Reval) tanított matematikát és fizikát.

Elsőként a volapüköt tanulta meg, majd ő volt az eszperantó egyik első beszélője. Később összekülönbözött Zamenhoffal az eszperantó nyelvtanán és szókincsén, ezért később eltávolodott a nyelvtől és a „tökéletes” nemzetközi segédnyelv kidolgozásával foglalkozott.

1909-ben adta ki első tervezetét, az auli-t. Ezt továbbfejlesztve, 1922-ben publikálta új nyelvét, az Occidentalt, és annak első folyóiratát a Kosmoglottot (később Cosmoglotta). Az elkövetkező években a nyelv fejlesztésével és elterjesztésével, valamint oktatásával foglalkozott. A második világháború után szüneteltette a kapcsolatát az occidental mozgalommal, ami időközben Svájcban összpontosult. Élete utolsó napjait egy észtországi szanatóriumban töltötte, itt is halt meg 1948-ban.

Halála után, 1949-ben az occidentalt interlingue-re keresztelték.

Jegyzetek

További információk 
 Edgar de Wahl: Interlinguistic reminiscenties

Német nyelvészek
Volapükisták
Német eszperantisták
1867-ben született személyek
1948-ban elhunyt személyek
Balti németek
Dömötöri

Dömötöri 1939-ben Sorkifaludba olvadt egykori község Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban.

Nevének eredete
Nevét valószínűleg Demeter nevű birtokosáról kapta.

Fekvése
Szombathelytől 17 kilométerre délkeletre, a Sorok-patak bal partján fekszik, a 8442-es út mentén, a  keleti oldalán, a községközponttól nyugatra mintegy 500 méterre. 

A vasútvonalon eredetileg a faluról, ma már Sorkifaludról elnevezett megállóhely található.

Története
Dömötörit 1381-ben Demwteri néven említik először. 1457-ben Demeteri, 1465-ben Demethery alakban szerepel. Régen sok kisnemes lakta.

Vályi András szerint „DÖMÖTÖRI. Elegyes magyar falu Vas Vármegyében, földes Ura Egervári, és más Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Szent Lerántnak szomszédságában, határja síkos, földgye termékeny, réttye elég, és jó nemű, fája, legelője, erdeje is elegendő, piatzozása Kőszögön, és Szombathelyen, első Osztálybéli.” 

Fényes Eleknél „Dömötöri, magyar falu, Vas vgyében, a Sorok vize mellett, ut. p. Szombathely, 200 kath., 80 evang. lak., róna termékeny határral. Birják Gyömörey, Egerváry, Söptei, s. m.” 

Vas vármegye monográfiájában „Dömötöri község 53 házból és 274 magyar lakosból áll, akik vallásra nézve r. katholikusok, és ev. reformátusok. Vasúti megállóhely. Postája van, távírója Molnári. Földesurai a Söptey- és Gyömörey-családok voltak. Egerváry Miklós itteni kastélya már a XVII. század elejétől van a család birtokában.”

1910-ben 433 lakosa volt. 1939-ben Sorkikisfaluddal és Szentléránttal egyesítették „Sorkikisfalud” néven, ennek nevét 1943-ban változtatták Sorkifaludra.

Híres emberek
Dömötöriben született Gyömörey Kálmán 1848-as honvéd százados, aki Perczel Mór, majd Guyon Richárd hadtestében a délvidéki harcokban vett részt.

Jegyzetek

További információk
 Sorkifalud község hivatalos honlapja

Magyarország megszűnt települései
Vas vármegye települései
Sorkifalud
Sorkikisfalud

Sorkikisfalud 1939-ben Sorkifaludba olvadt egykori község Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban.

Fekvése
Szombathelytől 17 kilométerre délkeletre a Sorok-patak bal partján fekszik, ma Sorkifalud községközpontját képezi. Központján a 8703-as út halad végig, külterületi részeit érinti északon még a 8442-es út is. Dömötöri településrésszel a 87 104-es számú mellékút köti össze.

Nevének eredete
Nevét a Sorok-patakról kapta, amely mellett fekszik.

Története
1424-ben Kysfalud néven említik először. Régi kisnemesi község.

Fényes Elek szerint "Kisfalud, magyar falu, Vas vmegyében, ut. p. Szombathely, 160 kath., 40 evang. lak. Többeké."

Vas vármegye monográfiájában „Sorki-Kisfalud, Sorokmenti nemesi község 43 házzal és 266 r. kath. és ág. ev. vallású, magyar lakossal. Postája Dömötöri, távírója Molnári. A Gussich -család innen nyerte prédikátumát.”

1910-ben 265 magyar lakosa volt. 1939-ben hozzácsatolták Dömötörit és Szentlérántot, majd nevét 1943-ban Sorkifaludra változtatták.

Források

Külső hivatkozások
Sorkifalud honlapja

Magyarország megszűnt települései
Magyarország ideiglenes településnevei
Vas vármegye települései
Sorkifalud
Szentléránt

Szentléránt 1939-ben Sorkifaludba olvadt egykori község Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban.

Fekvése 
Szombathelytől 18 kilométerre délkeletre, a Sorok-patak jobb partján fekszik, a községközponttól mintegy 1 kilométerre délre.

Közúton a 8702-es úton, vasúton a on érhető el; utóbbinak itteni megállóhelye (Szentléránt megállóhely) a belterülettől pár száz méterre nyugatra helyezkedik el.

Nevének eredete 
Nevét Szent Lénárdnak szentelt templomáról kapta.

Története 
1332-ben Scenthloranth, 1337-ben Sanctus Leonardus, 1381-ben Zenthleonard néven említik. 1449-ben plébánosát említik Plebanus de S. Leonardo alakban. 1463-ban Zenthleranth, 1484-ben Sanctus Leonardus néven szerepel az írott forrásokban.

Vályi András szerint „SZENT LÉRÁNT. Magyar falu Vas Várm. földes Urai több Urak, lakosai katolikusok, fekszik Kisfaludnak szomszédságában; határja jól termő.”

Fényes Elek szerint „Szent-Léránt, magyar falu, Vas vmegyében, 126 kath. lak., paroch. szentegyházzal. F. u. Sümeghy és Szecsödy családok. Ut. p. Szombathely.”

Vas vármegye monográfiájában „Szent-Lénárt, magyar község, 34 házzal és 283 r. kath. és ág. ev. lakossal. Postája Dömötöri, távírója Molnári. A körjegyzőség székhelye. Plébániája 1698-ban már virágzott. Földesurai voltak a Póka és a felsőőri Bertha családok. A község a Szombathelyről N.-Kanizsa felé vezető vasútvonal mentén fekszik.”

Régi kisnemesi község, itt áll az egyesített település egyetlen temploma.  1939-ben Sorkikisfaluddal és Dömötörivel egyesítették Sorkikisfalud néven, ennek nevét 1943-ban változtatták Sorkifaludra.

Források

Külső hivatkozások 
Sorkifalud honlapja

Magyarország megszűnt települései
Vas vármegye települései
Sorkifalud
Párizsi szerződés (1951)

A párizsi szerződés (angolul Treaty establishing the European Coal and Steel Community vagy röviden (Treaty of Paris) Franciaország, a Német Szövetségi Köztársaság, Olaszország és a Benelux államok (Belgium, Hollandia, Luxemburg) által 1951. április 18-án aláírt szerződés, amely létrehozta az Európai Szén- és Acélközösséget. Az Európai Szén- és Acélközösség (röviden ESZAK) később az Európai Unió részévé vált.

A szerződés 1952. július 23-án lépett hatályba, és 2002. július 23-án járt le, azaz pontosan 50 évig volt hatályban.

A szerződést Jean Monnet francia közgazdász dolgozta ki, az ötletet támogatta a német származású francia külügyminiszter, Robert Schuman.
A szerződés nagy szerepet játszott a második világháború utáni Európa békés egyesítésében. A háborúban egymással szemben álló országok dolgoztak közösen a szénbányászat és az acéltermelés, a készletek ellenőrzésében. Franciaország és Németország között Elzász-Lotaringia szén- és vasérckészleteiért dúló hosszú háborúskodásnak lett ezzel vége.

2002. július 23-án, az ESZAK megszűnésével kötelezettségei és jogai az Európai Közösségre szálltak.

További információk

 Összeesküvés Németország ellen. Hova vezetnek a párizsi szerződések?; ford. Fraknói Júlia; Szikra, Bp., 1955

Források 
Blutman László: Az Európai Unió joga a gyakorlatban, HVG-ORAC, Budapest, 2010,

Külső hivatkozások
 Treaty establishing the European Coal and Steel Community  CVCE 
 The history of the European Union 1945-1957 

Európai Unió
Nemzetközi szerződések
1951
Katolikus Izabella-rend

Az Izabelláról (1451–1504), Kasztília és Aragónia királynőjéről elnevezett Katolikus Izabella-rend () nagykeresztje a legmagasabb, nem államfőnek járó spanyol elismerés. Három osztálya van, VII. Ferdinánd spanyol király alapította 1815. március 24-én.

Magyar származású kitüntetettek: 
 Kada Lajos érsek, spanyolországi apostoli nuncius
 Lenhossék József (1818–1888) orvos, anatómus, antropológus, az MTA tagja
 Schmitt Pál (a Magyar Olimpiai Bizottság elnöke)
 Gyurcsány Ferenc miniszterelnök
 Scholz László műfordító, hispanista
 Szanyi Tibor államtitkár

Jegyzetek

További információk 

 Cruces & Medallas 1807/1987
 Condecoraciones de Espana 1849-1975
 D’Ors, Eugenio: Ferdinánd és Izabella, Spanyolország katolikus királyai. (Katolikus szépírók 3.) Budapest, Szent István Társulat, 1947
 Hermann Kesten: Ferdinand és Izabella. Spanyol századok, Az új Európa könyvesháza, Pozsony, 1938
 Alma Wittlin: Izabella. Budapest, Athenaeum, 1937

Díjak
Tudománytan

A teljes tudománytan alapja (németül Grundlage der gesamten Wissenschaftslehre) (1794-1795) Johann Gottlieb Fichte alapvető filozófiai műve, melyben tudománytanát fejti ki.

Tudománytanát Fichte első alkalommal 1794-ben jelentette meg, abban az évben, amikor a jénai egyetem professzori állását megkapta. Mivel elméletét már akkor is alig értették egynéhányan valamelyest, Fichte kénytelen volt haláláig még 9 további megfogalmazásban és verzióban kiadni azt – nem sokkal több sikerrel.

Fichte számára a központi fogalom az Én, mint a Nem-Én határain belüli egyetlen fix pont. Megkülönbözteti egymástól a mindennapi életben használt, mindenki számára ismert és elérhető, a tér- illetve idő kategóriára épülő szemléletet a valódi Énen alapulótól, amelyet megfelelő tudatosítási folyamat eredményeként fedezhetünk fel magunkban. Ezen fejlődést nem lehet tanítani vagy másokkal elvégeztetni, mindenkinek magának kell, aktív cselekvéssel, a saját Én-tudatát felismernie és kifejlesztenie.

Az Én-fejlesztés módszere nem értelmi gondolkodást igényel, hanem intellektuális szemlélést, ami túllép a fogalmi gondolkodáson. Lényege az adott gondolati tartalomra való koncentrálás és a szemlélődő átélés, aminek eredményeként az eredeti gondolatoknál mélyebb tartalmak jelennek meg a tudatban.

A legismertebb – Henrik Steffens, az akkori jénai tanuló által feljegyzett – példa erre az eljárásra Fichte kísérlete tanítványaival: arra kérte őket, hogy először gondoljanak a falra, majd aztán arra, aki a falra gondol éppen (ez utóbbit az intellektuális szemlélés segítségével).

Fichte tanítványa volt többek között Novalis is, egyike azoknak, akik a Tudománytan megértésében a legmesszebbre jutottak (lásd a Fichte-tanulmányait). A filozófus fia, Immanuel Fichte jelentette meg apja műveit elsőként összkiadásban, és Novalishoz hasonlóan ő is elmélyült tanulmányokat folytatott a Tudománytan alapján (A megismerés és önmegismerés). Mintegy 100 évvel a Tudománytan megjelenését követően rostocki doktori disszertációjában (Igazság és tudomány) Rudolf Steiner adott kulcsot a mű értelmezéséhez és megértéséhez.

A Tudománytant kifejtő és megértetni igyekvő Fichte-művek 
 A teljes tudománytan alapelvei (Grundlage der gesammten Wissenschaftslehre) (1794)
 Grundriss des Eigenthümlichen der Wissenschaftslehre (1795)
 Első bevezetés a tudománytanba (Erste Einleitung in die Wissenschaftslehre) (1797)
 Második bevezetés a tudománytanba (Zweite Einleitung in die Wissenschaftslehre) (1797)
 Kísérlet a tudománytan új kifejtésére (Versuch einer neuen Darstellung der Wissenschaftslehre) (1797)
 Darstellung der Wissenschaftslehre (1801)
 Die Wissenschaftslehre (1804)
 Die Wissenschaftslehre in ihrem allgemeinen Umrisse (1810)
 Die Wissenschaftslehre (1812)
 Die Wissenschaftslehre (1813)

 Magyarul 
 A teljes tudománytan alapelvei  In: Magyar Filozófiai Szemle, 55. évf. (2011) 3. sz., 9–30. o. (másik link )
 Válogatott filozófiai írások (Gondolat, 1981) 
 Tudománytan nova methodo'' (Jelenkor, 2002) 

Tudományos módszer
Ismeretelmélet
Oroszi

Oroszi község Veszprém vármegyében, a Devecseri járásban.

Fekvése 
Pápától délre, a Somlótól keletre, Doba, Noszlop és Borszörcsök közt fekszik. Tulajdonképpen zsáktelepülésnek tekinthető, mert kiépített közúton csak Noszlop déli része felől, a 8402-es útból kiágazó 84 104-es számú mellékúton érhető el. Dobával egy szilárd burkolatú, de keskeny és nem túl jó minőségű önkormányzati út köti össze.

Története 
A kis falut feltehetőleg Szent István korában alapították, első írásos említése 1288-ból származik.  A középkor folyamán parasztok és nemesek lakták, de 1550 után már csak nemesek voltak itt.

A török hódoltság alatt pusztává vált, 1733-ból tudunk ismét itt lakó családokról.  Ekkoriban főleg földműveléssel foglalkoztak a helyiek.

A 19. század elején a határán lévő erdők kiirtásával területe majdnem kétszeresére növekedett, de ez népességgyarapodást nem hozott magával. Az 1880-as években nagyobb területeket vesztett el, amiket Noszlophoz csatoltak. Ennek hatásai miatt a két világháború között sokan kivándoroltak.

A 20. század elején Veszprém vármegye Devecseri járásához tartozott.

1910-ben 514 római katolikus magyar lakosa volt.

A két világháborúban összesen 34 helyi vesztette életét.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Katona Mária (független)
 1994–1998: Berecz László (független)
 1998–2002: Berecz László (független)
 2002–2005: Berecz László (független)
 2006–2006: Dániel Ferenc (független)
 2006–2010: Dániel Ferenc (független)
 2010–2014: Dániel Ferenc (független)
 2014–2019: Dániel Ferenc (független)
 2019-től: Mihály Enikő (független)

A településen 2006. február 19-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester halála miatt.

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,5%-a magyarnak, cigány 4,6%-nak, 0,8% németnek, 0,8% románnak, 0,8% lengyelnek mondta magát (11,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 74,6%, református 6,9%, evangélikus 0,8%, felekezeten kívüli 3,1% (14,6% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Szent Mihály-templom
A barokk templom 1757 körül épült, oldalán napórát láthatunk.

 id. Antall József-szobor
A község híres szülöttjének 2003-ban állítottak mellszobrot.

Híres emberek 
 Itt született 1896. március 28-án id. Antall József politikus, miniszter, Antall József miniszterelnök édesapja.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Oroszi község hivatalos honlapja

Veszprém megye települései
Veszprém vármegye települései
Óbudavár

Óbudavár község Veszprém vármegyében, a Balatonfüredi járásban. 323 hektáros kiterjedésével a megye ötödik legkisebb közigazgatási területű települése. Eredetileg, Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.

Fekvése 
Óbudavár a Balatontól 8 kilométerre, a festői Nivegy-völgy bejáratánál fekszik. A völgy szerkezetileg a Balaton-felvidék Balatonfüred és Badacsony közti szakaszára jellemző, a tóparti hegysor mögött kialakult márgás kőzetű medencék egyikének tekinthető, nevezik Csicsói-medence néven is.

A közeli városok közül Tapolcától illetve Balatonfüredtől is kb. 25-25 kilométer választja el. Főutcája a Zánka és Nagyvázsony között húzódó 7312-es út, észak és dél felől is csak ezen az útvonalon érhető el.

Története 
A település első említése 1413-ból ismert, akkor az óbudai káptalan birtoka volt.

Nevezetességei 

 A Mosóház, a közeli Mosó-forrás fölé épített boltív népi építészeti emlék. Valamikor idejártak mosni az asszonyok.
 A falu Tours-i Szent Márton tiszteletére szentelt római katolikus templomának építése 1836-ban fejeződött be. A templom a balaton-felvidéki népi építészet szép példája, ezért pontos mását a Szentendrei Skanzen Bakony–Balaton tájegység részeként felépítették.
 Schönstatt-kápolna (2005)

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Gódány Róbert (független)
 1994–1998: Gódány Róbert (független)
 1998–2002: Bodor Antal (független)
 2002–2006: Bodor Antal (független)
 2006–2010: Bodor Antal (független)
 2010–2014: Bodor Antal (független)
 2014–2015: Bodor Antal (független)
 2015–2019: Végh Tamásné (független)
 2019-től: Godány Mária (független)

A településen 2015. szeptember 27-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester néhány hónappal korábban bekövetkezett halála miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,9%-a magyarnak, 24,5% németnek mondta magát (4,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 89,8%, református 2%, evangélikus 2% (6,1% nem nyilatkozott).

Jegyzetek

További információk 
 Óbudavár község hivatalos honlapja
 Vilmos-ház
 Magyar Schönstatt Család
 Európai borutak portál
 Óbudavár a Via Sancti Martini honlapján

Veszprém megye települései
Zala vármegye települései
Mennyiség

A mennyiség egy mérés eredményére vonatkozó kifejezés, mely a dolgok számát, irányát, számosságát határozza meg, vagy dolgok csoportjának, gyűjteményének megnevezést ad a számossága alapján (például tucat). Többnyire a mennyiséget számmal jelöljük (mérőszám), amelyet egy mértékegység követ (ha szükséges), majd ezután megemlítjük magát a dolgot, aminek mennyiségét meghatározzuk. A pontos fogalmazáshoz mindkét részre szükség van.

Példák
egy alma, két alma, három alma, ahol az egész szám mellé nem kell mértékegységet (darab) írnunk
1,76 liter tej
500 ember

Egy szám önmagában nem mennyiség, mint ahogyan a mértékegység sem. Amikor egy dologról van szó, használhatunk számnév helyett határozatlan névelőt is (pl.: egy autó – a magyarban ez nagyon hasonlít a számnévre), és ez akkor is igaz, amikor csoportos dologról beszélünk (pl.: egy tucat tojás, egy pár fácán).

A mennyiség egy nagyon egyszerű fogalom annak meghatározására, hogy „A nagyobb, mint B”. Az idézett példában egy olyan kifejezést mutattunk, amiből következik, hogy A-nak nagyobb mennyiség áll rendelkezésére valamiből (mint például tömegből vagy tehetségből), mint B-nek; ha A-t és B-t egy rendezett listába tesszük, akkor A B után fog következni emelkedő lista esetén (és fordítva csökkenő esetén).

A nyelvészetben a mennyiség utalhat időtartamra, lásd: hosszúság (fonetika). A mássalhangzók nagyobb mennyiségét kettős betűnek nevezzük, a magánhangzók hosszabb kiejtését hosszú magánhangzónak. Az angolban nincsenek hosszú magánhangzók, de például a finnben és a magyarban megkülönböztethetőek a két hosszúság (rövid és hosszú), az észt még ennél is differenciáltabb, három szintet ismernek (rövid, hosszú és nagyon hosszú).

Kapcsolódó szócikkek 
 fizikai mennyiség

Fizikai mennyiségek
Elemi matematika
Tucat

A tucat egy másik szó a tizenkettő leírására. Feltehetően újlatin közvetítéssel a latin duodecim szóból származik, bár ősibb eredetre bukkanni az indiai nyelvekben: a tamil tadzsan (tucat), illetve a szanszkrit dvádazan (tizenkettő) és a pahlavi dwazdah (tizenkettő) szavakban. A tucat alapszám, erre épül a tizenkettes számrendszer is.

A francia douzaine szó jelentése „tizenkét darab” vagy „kb. tizenkettő”; érdekes, hogy van több hasonló szavuk is, mint például a quinzaine („kb. 15”), vingtaine („kb. 20”), a centaine („kb. 100”), stb.

Hosszútucat 
A péktucat vagy hosszútucat egyes helyeken a 13 megjelölése. Angolul Baker’s dozen, pék tucatja. A kifejezés eredete a XIII. századba nyúlik vissza, amikor a pékáru minimum tömegét rendelet szabályozta. Akkoriban, hogy biztosan kijöjjön a csomag tömege, a pékek tizenkét kenyérhez vagy zsemléhez egy tizenharmadik, „ajándék” darabot adtak, nehogy a bizonytalan sütés utáni tömeg miatt megbüntessék őket. Ennek a gyakorlatnak lett a neve péktucat, ami később a céhek szabályaiba is bekerült. Egy másik lehetséges magyarázat, hogy egy téglalap alakú tepsin egyforma távolságra elhelyezett tészta praktikus elosztása a 4+5+4 elrendezés, de ez nem magyarázza, miért kellett egybecsomagolni 13 darabot.

Nagytucat 
Tizenkét tucat alkot egy nagytucatot, azaz 144-et (122). A nagytucat a magyar nyelvben grossz formában is ismert például kereskedelmi darabmértékként. Tizenkét nagytucat (1728, 123) egy nagy grossz, ezt a hajózásban és a kereskedelemben használják. A grossz szó a francia Gros-ból (ejtsd: gró) származik, eredeti jelentése nagy, erős, durva, továbbá egyes dolgoknak sokasága, egy egésszé való összefoglalása.

Kialakulása 
Kr. e. a harmadik évezredben Mezopotámiában és Egyiptomban az elárasztott földterület pontos kimérése és adóztatása miatt alkalmazták a csomókkal 12 egyenlő részre (könyök, öl) osztott kötelet. Ennek segítségével kitűzhető a 3 – 4 – 5 oldalú háromszög, amely derékszögű. A földmérőket kötélhúzóknak, (görögül „harpedonaptae”, angolul „rope stretchers”) nevezték. Az időmérés egységét, az órát ugyancsak a 12 osztatú kötéllel mérték ki, a napjárás körívét kétszer 12 – nappali és éjszakai – részre osztva. A pontos mérések a geometria és az asztronómia tudományának kialakulását segítették elő.

A tizenkettes alapú számlálásnak az alapja ugyanúgy az emberi anatómia, mint a tízes számrendszer elterjedésénél, de itt a számlálásnál nem a két kéz ujjait használták, hanem a kéz mutató-, középső-, gyűrűs- és kisujjának ujjperceit (4×3=12), amiket számolás közben hüvelykujjal megérintve követhetővé válik a művelet. A fizetéssel kapcsolatban gesztussá vált mozdulat – az ujjak hegyének összedörzsölése – is erre vezethető vissza.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Tizenkettes számrendszer
 12 (szám)
 Szám

Egész számok
Webböngészők listája

Itt a webböngészők listája következik.

Grafikus böngészők

Trident bázisú böngészők 

Az Microsoft készítette a Trident böngészőmotor eredeti változatát a saját böngészőjéhez, az Internet Explorerhez.

 AOL Explorer
 Avant Browser
 Enigma
 Internet Explorer
 Maxthon (Gecko és Trident mag egyszerre)
 MSN Explorer
 Netscape böngésző (Gecko és Trident mag egyszerre)
 Sleipnir (Gecko és Trident mag egyszerre)
 Windows Intéző
 és sokféle Internet Explorer-skin

Gecko bázisú böngészők 
A Mozilla projekt keretein belül fejlesztik a nyílt forrású Gecko böngészőmotort.
 Mozilla Firefox (régebbi nevén Firebird és Phoenix)
 Camino Mac OS X-re (régebbi nevén Chimera)
 Mozilla Application Suite
 SeaMonkey
 CompuServe
 Aphrodite
 BackArrow (Skipstone alapokon)
 Beonex Communicator
 DocZilla, egy SGML böngésző
 Web, (korábban Epiphany) a GNOME jelenlegi alapértelmezett böngészője
 Galeon, a GNOME régebbi alapértelmezett böngészője
 K-Meleon Windowsra
 K-MeleonCCF Windowsra (K-Meleon alapokon)
 Kazehakase, egy nagyon könnyű kis GTK2 böngésző GNU/Linux alá
 Madfox (Firefox alapokon)
 Netscape Browser (Gecko és Trident maggal)
 Netscape (6-os és újabb verziók)
 Salamander
 Skipstone

KHTML bázisú böngészők 
A nyílt forrású KHTML böngészőmotort a KDE projekt keretében fejlesztik. (Lásd még: Webkit)
 Konqueror
 Safari
 Google Chrome
 ABrowse
 OmniWeb
 Shiira
 SkyKruzer
 SunriseBrowser
 CoolNovo

Egyéb böngészők 
 Lunascape
 Opera
 Internet Explorer Macintosh verzió
 Amaya
 Arachne
 AWeb
 Charon (Infernora)
 Dillo
 Emacs/W3
 ProSyst mBrowser
 Espial Escape
 HotJava
 IBrowse
 iCab
 Jazilla
 NetPositive
 NetSurf
 Off By One
 Oregano
 Voyager
 Blue Browser

Mobil böngészők 
Mobil böngésző

Karakteres böngészők 
 Alynx
 ELinks
 Links
 Lynx
 Netrik
 w3m

Történelem 
 WorldWideWeb
 Mosaic
 Netscape Navigator és Netscape Communicator
 Act
 AMosaic
 Arena
 Cello
 CyberDog
 Grail
 IBM Web Explorer
 MacWeb
 MidasWWW
 NetShark
 SlipKnot
 Viola
 WebRouser

Források 
 Adrian Roselli, evolt.org Browser Archive (2004). Jelenleg használatos és már nem használt böngészők archívuma.
 Daniel R. Tobias, Brand-X Browsers (2002).
 Végső búcsú a Netscape-től

Kapcsolódó szócikkek 
 Böngészőmotorok listája

Webböngészők
Erzsébet tér (Tata)

Erzsébet tér, Tatán, a tóvárosi városrészen, az Angolkert, és az Ady Endre utca között található. Innen nyílik az Angolkert egyik bejárata. Nevét 1906-ban, az 1898-ban, Genfben meggyilkolt Erzsébet magyar királynéról kapta. 1946-tól 1991-ig Szabadság tér volt a neve. A rendszerváltoztatás után visszakapta az Erzsébet tér nevet. 2009-ben felújították a világháborús emlékmű környékét, ami több mint egy millió forintba került. Az összeg nagy részét Kaszál József önkormányzati képviselő fedezte saját keretéből. A tervezést Petró Gabriella kertépítő mérnök, a kivitelezést a Városgazda kht. végezte.

Látnivalói
Első világháborús hősi emlékmű
Lajos Béla szobrász 1931-ben alkotta a szobrot, amit először az Országgyűlés téren állítottak fel. 1960-as években helyezték át erre a térre.

Malom Szálló
A szálló épülete eredetileg malom volt, amit Sándor malomnak hívtak, a második világháborút követően Malom Szálló néven üzemelt. 2002-től panzió működik benne

Kristály uszoda
1927-ben épült a hideg vizű uszoda.

Források
 Dr. Körmendi Géza munkái 
 Rohrbacher Miklós, Tata története, 1888

Tata utcái és terei
Magyarország terei
Tóváros
Erzsébet királyné emlékezete
Taródháza

Taródháza Sorkifalud község településrésze, egykor önálló falu Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban.

Fekvése
Szombathelytől 17 kilométerre délkeletre, a Sorok-patak jobb partján fekszik, Sorkifaludnak a tól nyugatra eső részét képezi. Három irányból, a 8442-es, a 8702-es és a 8704-es utak felől is elérhető, de csak alsóbbrendű mellékutakon.

Története
Határában állt egykor Zalak falu, melynek vára volt, a vár csekély nyomai láthatók a Sorok partján. Zalak falut 1256-ban említi először oklevél. A várat 1269-ben IV. Béla király a Hermán nembeli Désnek adta. Első említése 1278-ban történik Locus castri in terra Zalak cum fossatis et indaginibus antiquis néven, ekkor már romos vár volt. A falut 1370-ben Zalak, 1389-ben Poss. Zathahaza al. nom. Zalak, 1418-ban Poss. Kapolna alio nomine Zalak ac poss. Thothfalu al. nom. similiter Zalak, 1453-ban Pred. Zalak alakban említik az írott források. A 15. században az Egervári és Molnári családok birtoka volt. Zalak falut 1453-ban említik utoljára.

Fényes Elek szerint "Tarródháza, magyar falu, Vas vmegyében, a Sorok mellett: 103 kath. lak., kastélylyal. F. u. Kis Ignáczné. E helységre b. Mikosnak királyi adománylevele van, azon esetre, ha az Inkey család kihal. Ut. p. Szombathely."

1939-ben Dömötörivel, Sorkikisfaluddal és Szentléránttal egyesítették, 1943-ban az egyesített község nevét Sorkifaludra változtatták. Ez a településrész két évtizede gyakorlatilag lakatlan.

Nevezetességei
 Zalak várának sáncai a Sorok partján. Ma alig észrevehető, átmérője mintegy 40 méter, sánca mindössze 30 centiméterre magasodik a talajszint fölé, árkai 40 cm mélyek. Feltárásakor fatornyának és faépítményeinek kerültek elő maradványai.
 Itt áll a 17. századi eredetű Nádasdy-kastély.

Külső hivatkozások
Sorkifalud honlapja
Zalak vára a magyar várak honlapján

Jegyzetek 

Magyarország megszűnt települései
Sorkifalud
Sorkitótfalu

Sorkitótfalu 1941-ben Sorkikápolna részévé vált egykori község Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban.

Fekvése 
A Sorok-patak jobb partján fekszik Szombathelytől 15 km-re délkeletre.

Története 
1418-ban a közeli Zalakkal összefüggésben említik Poss. Kapolna alio nomine Zalak ac poss. Thothfalu al. nom. similiter Zalak alakban. 1466-ban Poss. Thothfalu néven szerepel. A 15. században a Váti család birtoka volt.

Fényes Elek szerint "Sorki-Tótfalu, magyar falu, Vas vmegyében, a Sorok mellett, 125 kath., 63 ref. lak. Határa egészen róna és termékeny. F. u. gr. Hugonnay, s Jellencsics család. Ut. p. Szombathely."

Vas vármegye monográfiájában Sorki-Tótfalu, magyar község a Sorok patak mellett. Házainak száma 33, lélekszám 274. Vallásuk r. kath., ág. ev. és ev. ref. Határában vezet el a Szombathelyről Kanizsa felé menő vasútvonal. Földesura a báró Mikos -család és Hugonnay gróf volt. Jelenlegi birtokosa gróf Szápáry László.

1910-ben 357 lakosa volt. 1941-ben Sorkikápolnához csatolták.

Híres emberek 
Itt született 1882. január 1-jén Adorján János gépészmérnök, a magyar repülés úttörője. Magyarországon először készített repülőgépet, mellyel 1909-ben több sikeres felszállást végzett.

Források 

Magyarország megszűnt települései
Vas vármegye települései
Sorokújfalu

Sorokújfalu Sorokpolány község településrésze, 1939-ig önálló falu volt, ma Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban található.

Fekvése
A Sorok-patak jobb partján fekszik, Szombathelytől 14 kilométerre délkeletre, a 8704-es és a 8442-es utak találkozásánál.

Története
Vályi András szerint "ÚJFALU. Sorki Újfalu. Vas Várm. földes Urai több Urak, fekszik Kis Unyomnak szomszédságában, és annak filiája; határja is hozzá hasonlító."

Vas vármegye monográfiájában " Sorok-Ujfalu magyar község, 48 házzal és 531 r. kath. és ág. ev. lakossal. Postája és távírója Kis-Unyom. Itt veszi magába a Sorok patak a Perint patakot."

A sorokújfalui birtokot 1890-ben a Szapáry család vásárolta meg. 1910-ben a pénzügyi zavarba került Szapáryak Gött Gyulának adták el, majd 1916-ban báró Haupt Buchenrode István vásárolta meg. A család a birtokot 1945-ig meg is tartotta.

1910-ben 637 lakosa volt. 1939-ben Sorkipolánnyal egyesítették.

Nevezetességei
A Szapáry-kastélyt a 19. század közepén a Mikos család építtette  eklektikus stílusban. 1927-ben akkori birtokosa Haupt báró átalakíttatta. Ma magántulajdon, felújítása folyik.
 A Szapáry család 1878-ban épített neoreneszánsz mauzóleuma.

Források

Magyarország megszűnt települései
Vas vármegye települései
Tana (egyértelműsítő lap)

Tana, Kajddal 1939-ben Tanakajd néven egyesített község
 tana, a nagy mókuscickánynak is nevezett állatfaj másik neve
 Tana-tó, afrikai állóvíz, Etiópiában
 Tana, folyó Kenyában
 Tana folyó kerület, kerület Kenyában, melyet a folyóról neveztek el
 Tana, folyó Norvégiában
 Tana, folyó Alaszkában
 Tana-gleccser, gleccser Alaszkában
 Tana (település Norvégiában), település Norvégiában
 Tana, a madagaszkári főváros, Antananarivo rövid neve
 Tana (1990), spanyol labdarúgó, 2017-ben az UD Las Palmas játékosa
 Tana, az Aleut-szigetek egyik tűzhányója
Bodóka

Bodóka (1899-ig Krivoszúd-Bodóka, szlovákul Krivosúd-Bodovka) község Szlovákiában a Trencséni kerületben a Trencséni járásban

Fekvése
	
Trencséntől 12 km-re délnyugatra a Vág bal partján fekszik.

Története 
1398-ban Kys-Rauazd néven említik először. A falu két községből (Krivoszúd és Bodóka) egyesült.

Vályi András szerint "KRIVOSZUD. Kis tót falu Trentsén Várm. földes Ura Révay Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Beczkóhoz 1/4 mértföldnyire, földgye nem igen termékeny, erdeje, legeője van."

Fényes Elek szerint "Bodovka, tót falu, Trencsén vármegyében, a Vágh bal partján, Krivoszád faluval egyetemben, mellyel egy biró alatt van. – Lakja 1 kath., 175 evang., 26 zsidó. F. u. többen."
"Krivozsád, Trencsén vm. tót falu, Budovka faluval együtt a beczkói uradalomban. Van 57 kath., 235 evang., 6 zsidó lak., kik a komlótermesztéssel foglalatoskodnak. F. u. a beczkói uradalom. Ut. p. Trencsén."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott.

Népessége
1880-ban 292 lakosából 277 szlovák anyanyelvű és 15 csecsemő volt.

1910-ben 352 lakosából 343 szlovák, 6 német, 1 magyar és 2 más anyanyelvű volt. Ebből 298 evangélikus, 45 római katolikus és 9 zsidó vallású volt.

2001-ben 305 lakosából 303 szlovák volt.

2011-ben 320 lakosából 314 szlovák volt.

Források

További információk 
 Községinfó
 Bodóka Szlovákia térképén

Bodoka
Trencsén vármegye települései