Ekonomija Srbije

Ekonomija Srbije prati moderan model slobodnog tržišta. Najveći sektor srpske privrede je sektor usluga/tercijalni sektor, koji obuhvata ukupno 63,8% BDP. Potom sledi industrijski sektor (23,5% BDP) i poljoprivredni sektor (12,7% BDP). Krajem 80-ih godina, na početku ekonomske tranzicije iz planske privrede u tržišnu, Srbija je imala povoljnu poziciju u odnosu na region. Ta pozicija je izgubljena zbog ekonomskih sankcija od 1992. do 1995. godiine (koje su, između ostalog, rezultirale i u obaranju rekorda hiperinflacije), kao i zbog NATO bombardovanja 1999. godine.

Nakon pada Slobodana Miloševića u oktobru 2000. godine, država Srbija liberalizuje privredu i od tada sledi eksponencijalni ekonomski rast. Nominalni BDP po glavi stanovnika je skočio sa $1,160 u 2000. godini na $6,158 u 2011. godini. Procenjuje se da je nominalni BDP Srbije u 2010. godini iznosio $43,6 milijardi. BDP PPP za 2010. iznosi $80,6 milijardi, odnosno $10,897 po glavi stanovnika. U 2010. godini, Srbija je imala gotovo najveći ekonomski rast od svih zemalja u regionu, koji je iznosi 1,9% (realni rast). Trenutni veliki ekonomski problemi Srbije su visoka stopa nezaposlenosti (19,2%, podaci iz marta 2011.) kao i visoki spoljnotrgovinski deficit, ($6,9 milijardi). Trgovinski deficit se drastično smanjio u odnosu na 2008. godinu kada je dostigao gotovo $12 milijardi. Takođe, pokrivenost uvoza izvozom je umnogome povećana sa 32% 2004. godina na čak 58,5% 2010.

Poslednjih godina, Srbija je bila svedok investicija velikih stranih firmi. Prosečan realni rast u poslednjih 10 godina je 4,45%. Srbija ima relativno mali udeo državne administracije u odnosu na ostale zemlje evrope kao deo BDP: svega 20,6%. Privatna potrošnja iznosi 74,3% BDP a investicije 28,6%.

Tokom svetske finansijske krize 2008. i 2009. godine, vlada predsednika Vlade Mirka Cvetkovića povukla je niz poteza za koje neki analitičari tvrde da su spasili zemlju i bankarski sistem od ekonomskog kraha. Na primer, povećana je državna garancija za sve uloge u bankama na 50.000 evra, čime je obuhvaćeno preko devedeset odsto svih uloga. Ekonomski analitičari smatraju da je to jedna od mera koje su sačuvale srpski bankarski sistem, a banke su saopštile da je trend povlačenja uloga zaustavljen i da je od početka 2009. godine primetan rast štednih uloga.

Ekonomski podaci i indikatori 

{| border=1 cellpadding=4 cellspacing=0 class="toccolours" style="align: left; margin: 0.5em 0 0 0; border-style: solid; border: 1px solid #7f7f7f; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|-
! colspan=16 style="background: #efefef; border-bottom: 2px solid gray;" | BDP
|-
| Godina
| 2000
| 2001
| 2002
| 2003
| 2004
| 2005
| 2006
| 2007
| 2008
| 2009
| 2010
| 2011
| 2012
| 2013
| 2014
|-
| BDP (u milijardiama $)
| 8.7
| 11.5
| 15.3
| 19.8
| 23.8
| 25.3
| 29.7
| 39.9
| 49.3
| 42.9
| 43.6
| 46.3
| 48.6
| 53.1
| 58.1
|-
| Rast BDP-a
| 4.5%
| 4,8%
| 4.2%
| 2.5%
| 8.2%
| 6.0%
| 5.6%
| 7.1%
| 5.6%
| -4.0%
| 1.9%
| 3.0%
| 5.0%
| 5.5%
| 5.5%
|-
| BDP po glavi stanovnika (USD)
| 1 160
| 1 536
| 2 036
| 2 640
| 3 186
| 3 408
| 4 009
| 5 387
| 6 685
| 5 808
| 5 898
| 6 241
| 6 540
| 7 136
| 7 797
|-
| BDP (PPP) po glavni stanovnika
| 5 713
| 6 177
| 6 512
| 6 857
| 7 638
| 8 357
| 9 141
| 10 071
| 10 821
| 10 635
| 10 897
| 11 365
| 12 122
| 13 004
| 13 954
|-
| colspan="16" | Izvor podataka: 
|}

{| border=1 cellpadding=4 cellspacing=0 class="toccolours" style="align: left; margin: 0.5em 0 0 0; border-style: solid; border: 1px solid #7f7f7f; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|-
! colspan=12 style="background: #efefef; border-bottom: 2px solid gray;" | Rast industrijske proizvodnje
|-
| Godina
| 2000
| 2001
| 2002
| 2003
| 2004
| 2005
| 2006
| 2007
| 2008
| 2009
| 2010
|-
| Rudarstvo
| 8,1
| -12,8
| 1,6
| 0,8
| -0,7
| 2,1
| 3,5
| -0,6
| 3,6
| -3,8
| 5,8
|-
| Proizvodnja
| 14,5
| 0,7
| 2,7
| -4,6
| 9,6
| -0,7
| 5,4
| 4,3
| 0,8
| -16,1
| 4,0
|-
| Struja, voda, gas
| 2,1
| 1,2
| -1,7
| 2,3
| 0,1
| 6,6
| 2,2
| 2,8
| 1,8
| 0,8
| -4,4
|-
| Industrijski prosek
| 11,4
| 0,1
| 1,8
| -3,0
| 7,1
| 0,8
| 4,7
| 3,7
| 1,1
| -12,6
| 2,5
|-
| colspan="12" | Izvor 1: Republički Zavod za Razvoj 
|-
| colspan="12" | Izvor 2: Republički Zavod za Statistiku 
|}

Javne finansije 

Ministarstvo finansija Republike Srbije nadležno je za nadgledanje državnog budžeta, javnih prihoda i rashoda, kao i javnog duga države. Javni dug Srbije se u odnosu na BDP smanjio za 144,6 % u periodu od 2000. do 2008. godine, međutim isti se povećao zbog svetske ekonomske krize 2008. i 2009. godine.

{| border=1 cellpadding=4 cellspacing=0 class="toccolours" style="align: left; margin: 0.5em 0 0 0; border-style: solid; border: 1px solid #7f7f7f; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|-
! colspan=13 style="background: #efefef; border-bottom: 2px solid gray;" | Javni dug
|-
| Godina
| 2000
| 2001
| 2002
| 2003
| 2004
| 2005
| 2006
| 2007
| 2008
| 2009
| 2010
| 2011 (mart)
|-
| Dug (milijarde EUR)
| 14,17
| 13,43
| 11,53
| 11,02
| 9,68
| 10,28
| 9,35
| 8,88
| 8,78
| 9,85
| 12,16
| 12,67
|-
| Dug (procenat BDP)
| 169.9%
| 102.2%
| 69.5%
| 64.3%
| 53.3%
| 50.2%
| 36.2%
| 29.4%
| 25.3%
| 31.3%
| 41.4%
| 39.7%
|-
| colspan="13" | Izvor: Ministarstvo finansija Republike Srbije 
|}

Narodna Banka Srbije je centralna banka i kao takva je nadležna za stabilnost cena, politiku vrednosti valute, kontrolisanjem deviznih rezervi, i nadgledanjem finansijskog sistema zemlje.

Devizne rezerve Srbije su se nagomilale u periodu od 2000. do 2007. godine kada su dostigle vrhunac od $16,07 milijardi. Tada Narodna Banka odlučuje da smanji devizne rezerve da bi se ublažile prevelike oscilacije domaće valute tokom ekonomske krize. One sada iznose $13,45 milijardi

{| border=1 cellpadding=4 cellspacing=0 class="toccolours" style="align: left; margin: 0.5em 0 0 0; border-style: solid; border: 1px solid #7f7f7f; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|-
! colspan=11 style="background: #efefef; border-bottom: 2px solid gray;" | Devizne rezerve
|-
| Godina
| 2000
| 2001
| 2002
| 2003
| 2004
| 2005
| 2006
| 2007
| 2008
|-
| Rezerve kod Narodne banke (milijarda $)
| 0.52
| 1,17
| 2,28
| 3,55
| 4,24
| 5,84
| 11,89
| 14,22
| 11,48
|-
| Rezerve kod domaćih banaka (milijarda $)
| 0,37
| 0,64
| 0,78
| 0,89
| 0,91
| 0,70
| 10,75
| 1,85
| 1,37
|-
| Ukupno (milijarda $)
| 0,89
| 1,81
| 3,06
| 4,44
| 5,15
| 6,54
| 12,64
| 16,07
| 12,85
|-
| colspan="10" | Izvor: National Bank of Serbia 
|}

Robna razmena 

Srbija je potpisnica sporazuma o slobodnoj trgovini sa EU što omogućava srpskim proizvođačima da izvezu na prostore EU bez carina i drugih nadoknada.  Za neke proizvode (junetina, šećer, i vino) određena dozvoljena količina (kvota) uvoza na godišnjem nivou. EU je najzačajniji spoljnotrgovinski partner Srbije.

Srbija je takođe potpisnica CEFTA što joj omgućava izvoz u zemlje regiona bez carine. Srbija svake godine ostvaruje spoljnotrgovinski suficit sa ostalim zemljama članicama CEFTA. Pored ova dva, Srbija je potpisala i sporazume o slobodnoj trgovini sa zemljama EFTA, kao i sa zemljama Zajednice Nezavisnih Država, što je stavlja u unikatnu poziciju bezcarinskog pristupa dva glavna tržišta u Evropi.

Pet najvećih izvoznih partnera Srbije u 2010.:
  ($1,118 mlrd.)
  ($1,089 mlrd.)
  ($1,008 mlrd.)
  ($0,803 mlrd.)
  ($0,650 mlrd.)

Pet najvećih partnera uvoza u Srbiju u 2010.:
  ($2,157 mlrd.)
  ($1,767 mlrd.)
  ($1,135 mlrd.)
  ($1,089 mlrd.)
  ($0,645 mlrd.)

Pet najviše izvezenih proizvoda u 2010.:
 Čelik ($0,953 mlrd.)
 Metal ($0,696 mlrd.)
 Mašina ($0,591 mlrd.)
 Žitarice ($0,579 mlrd.)
 Povrće ($0,529 mlrd.)

Pet najviše uvezenih proizvoda u Srbiju u 2010.
 Nafta ($1,496 mlrd.)
 Prirodni gas ($0,948 mlrd.)
 Metali ($0,667 mlrd.)
 Električne mašine ($0,643 mlrd.)
 Gvožđe i čelik ($0,583 mlrd.)

Strane direktne investicije 

Srbija prihvata strane direktne investicije (FDI) i dovođenje što većeg broja stranih firmi sa velikim kapitalom za ulaganje je prioritet Vlade Republike Srbije. Stoga je Vlada odlučila da privuče strane investitore velikim finansijskim i poreskim olakšicama . Srbija je i čak u komunističkom periodu bila uključena u međunarodnoj trgovini, a strane firme su je koristile da bi plasilare proizvode na tržište nesvrstanih zemalja.

Prema skorijem istraživanju Privredne Komore Nemačke, Srbija je na prvom mestu za ulaganje u Jugoistočnoj Evropi. Isto istraživanje pokazuje da je 97% stranih firmi vrlo zadovoljno uslovima poslovanja. 

{| border=1 cellpadding=4 cellspacing=0 class="toccolours" style="align: left; margin: 1.5em 0 0 0; border-style: solid; border: 1px solid #7f7f7f; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|-
! colspan=12 style="background: #efefef; border-bottom: 2px solid gray;" | Strane direktne investicije u Srbiju
|-
| Godina
| 2000
| 2001
| 2002
| 2003
| 2004
| 2005
| 2006
| 2007
| 2008
| 2009
| 2010
|-
| Iznos investicija u kešu (milijarde $)
| 0,05
| 0,17
| 0,50
| 1,38
| 0,98
| 1,61
| 4,47
| 3,56
| 3,36
| 2,40
| n/a
|-
| Ukupan iznos investicija (milijarde $)
| 0,05
| 0,16
| 0,55
| 1,41
| 1,03
| 2,09
| 5,12
| 3,98
| 2,99
| 1,92
| n/a
|-
| Ukupan iznos po glavi stanovnika ($)
| 5
| 15
| 51
| 133
| 98
| 199
| 499
| 381
| n/a
| n/a
| n/a
|-
| colspan="12" | Cash investments Izvor: Serbia Investment and Export Promotion Agency, Izvor: Konferencija UN 

Investicije po sektoru (2005-2009):
 Finansije ($5.29bn)
 Proizvodnja ($3.16bn)
 Transport i Telekomunikacije ($2.68bn)
 Nekretnine ($2.06bn)
 Trgovina ($1.82bn)
|}

Ekonomska statistika 

Državni budžet (2009.)
Prihodi: 1146,5 milijarde RSD
Rashodi: 1267,9 milijarde RSD
Izvor: Ministarstvo Finansija Republike Srbije 

Prosečna plata (februar 2011.)
Bruto: RSD 49394, US$ 678.01, € 482.92
Neto (posle poreza i PIO): RSD 35538, US$ 487.81, € 347.45
Izvor: Zavod za Statistiku Republike Srbije, kurs računat na dan 31. 01. 2011. godine.

Zaposlenost po sektoru (Oktobar 2008.)
Tercijalni: 48.7%
Sekundarni: 27.2%
Primarni: 24.1%
Ukupan broj radno sposobnog stanovništva: 3.26 Million
Stopa nezaposlenosti: 19,2 % (March 2011)
Izvor: Zavod za Statistiku Republike Srbije

Spoljni dug (November 2008)
Javni sektor: $8,49 milijarde
Privatni sektor: $19,50 milijardi
Ukupno: $27.99 milijardi
Izvor: Narodna Banka Srbije

Sredstvo plaćanja 
Zvanično efektivno sredstvo plaćanja u Srbiji je srpski dinar. Međutim od dolaska međunarodnih snaga na Kosovu i Metohiji i stupanja na snagu evra, u južnoj srpskoj pokrjini koristi se i evro kao sredstvo plaćanja. Na trgovinskom nivou, kupoprodaja se vrši i u evrima, švajcarskim francima, i američkim dolarima, najviše u bankarskom i poljoprivrednom sektoru.

Veze 
 100 najuspešnijih preduzeća u Srbiji
 Ekonomija Evropske unije

Reference

Spoljašnje veze 

 
Srbija
Srbija
Srbija