Simion Mehedinți

Pentru alte utilizări ale antroponimului și toponimului Mehedinți, vedeți Mehedinți (dezambiguizare) .

Simion Mehedinți () a fost un academician, geograf și geopolitician român. Spirit filozofic, format la școala lui Titu Maiorescu, a desfășurat o vastă activitate culturală ca educator al maselor și cu deosebire al tineretului, prin scrierile și numeroasele sale conferințe ținute în fața studențimii române din centrele universitare ale țării. Simion Mehedinți a fost un adept al ideilor naționaliste și legionare numai în ceea ce privește educația și cultul muncii.

Biografie 
Simion Mehedinți s-a născut în anul 1868, în satul Soveja. A fost fiul lui Neculai Mehedinți, dascăl de biserică și Voicăi Mehedinți. A avut 10 frați. A urmat clasele primare la  Școala din Vidra iar cursurile liceale la Focșani și București. Astăzi, instituția din Vidra, unde a învățat, îi poartă numele, Liceul „Simion Mehedinti”.

Educație, viață profesională 
Și-a făcut studiile la București, apoi în Franța și Germania. A fost profesor la Universitatea din București, la prima catedră de geografie din România. Academician - a fost membru titular al Academiei Române din anul 1915. A fost director al revistei Convorbiri literare.

A avut un rol important în dezvoltarea gândirii geografice și geopolitice în România. S-a preocupat de stabilirea obiectului și conținutului geografiei, de precizarea locului ei în sistemul științelor, de determinarea legilor și categoriilor geografice și a metodelor de cercetare în geografie și geopolitică.

A elaborat un sistem propriu de gândire geografică, concretizat în lucrarea sa fundamentală Terra - introducere în geografia ca știință (2 vol., 1931). Între 1940 și 1944 a colaborat cu revista Geopolitică și geoistorie. „Analizând metoda originală pe care Simion Mehedinți tocmai o „brevetase”, în premieră pe Glob - metoda geografică -, ajungem la câteva concluzii preliminare:

 funcția face organul cu o anumită formă, impusă de necesitatea funcției de a răspunde la solicitarea evolutivă;
 drept urmare, nu se poate înțelege un fenomen care se petrece la suprafața scoarței terestre fără a înțelege forma sa spațială (cât se desfășoară în suprafață, raportat la scară planetară) - dinamica în spațiu;
 pentru a nu greși, trebuie urmărită evoluția formei spațiale a fenomenului respectiv și în adâncimea sa istorică (raportat, de asemenea, la scară planetară) - dinamica în timp.”

Numit la 17 mai 1900 profesor la Facultatea de Litere din București, la prima catedră de geografie înființată în România, Simion Mehedinți a format în această calitate generațiile de mari geografi ai țării în frunte cu George Vâlsan, Constantin Brătescu, Vintilă Mihăilescu, Mihail D. David și alții. 

A fost profesor la Școala Superioară de Război  între 1919-1939, unde preda Geografia generală (...), fiind menționat în lucrarea Istoricul Școalei Superioare de Război 1889-1939, publicată cu ocazia serbării a 50 de ani de la înființarea acesteia. 

A colaborat la numeroase ziare și reviste (mai ales Convorbiri literare pe care a condus-o mulți ani): "Cuvântul Studențesc", "Duminica poporului", "Lamura", precum și la cele de specialitate, cu multe studii de geografie, metodologie geografică și mai ales antropogeografie: "Analele Academiei Române", "Buletinul Societății Române de Geografie", "Analele Dobrogei", "Natura", "Anuarul de Geografie și Antropogeografie", "Volkermagasin" (Germania) și multe altele.

Marginalizat după instaurarea comunismului (cea mai mare parte a studiilor sale fiind interzise de noua orânduire politică), s-a stins din viață în anul 1962.

Opere selective 

 Die Kartographische Induktion (teza). Leipzig, 1900
 Etrogeneitatea celor patru sfere. București, 1900
 Problemele geografiei contemporane ca știință despre Cosmos. București, 1900
 Introducere în studiul geografiei. București, 1904
 Die rumänische Steppe. Leipzig, 1904
 Către noua generație. București, 1912
 Poporul. București, 1913
 Primăvara literară, București, 1914
 Omul politic. București, 1915
 Școala poporului, București, 1918
 Legea Eforiilor, București, 1918
 Însușirile omului de Stat, București, 1919
 Altă creștere: Școala muncii, București, 1919
 Caracterizarea etnografică a unui popor prin munca și uneltele sale (Discurs de recepție la Academia Română), București, 1920
 Vechimea poporului româan și legătura cu elementele alogene, București, 1924
 Titu Maiorescu, București, 1925
 Școala română și capitalul biologic al poporului român, Biblioteca eugenică și biopolitică a ASTREI, Cluj, 1927 
 Cadrul antropogeografic. Transilvania, Banatul, Crișana și Maramureșul. Vol. I, 1918-1928, București
 Terra (metodologie geografică). Operă de importanță științifică mondială, aclamată de specialiștii mondiali în domeniu. Bucuresti, 1930
 Opere complete. „Fundația pentru Literatură și Artă”, București
 Geografia României, București
 Geografia României pentru clasa a III-a, București
 Aproprie-te de Isus prin biserica noastră și prin alegerea educatorilor, București
 Quelque observations sur l'evolution de la geographie en Roumanie. În "La vie scientifique en Roumanie", Academia Română, tomul IV: "Sciences pures" I, pag. 329-371. București, 1937
 Geografie și geografi la începutul sec. XIX-lea, Editura "SOCEC", București, 144 pag. 
 Geografie și geografi la începutul sec. XX - Însemnări cu privire la desvoltarea științelor și a învățământului în România, Editura "SOCEC", București, 1938
 Trilogia științei. Cercetător - erudit - savant. În "Memoriul Secției Istorice a Academiei". Tip. Monitorul Oficial, București, 1939, 110 pagini
 Învățătorul și straja țării, Editura "CUGETAREA", București, 276 pagini
 Ce este Transilvania? Biblioteca "Revistei Istorice Române", București, 1940. (Traducere în limba engleză: "What is Transylvania?" de Traian Golea, Editura "Romanian Historical Studies", Miami Beach, , 1986

Publicații și studii 

 Insula Șerpilor. În "Buletinul S.R.R. de Geografie", Vol. XIV
 Locul geografiei între știinte. În "Buletinul S.R.R. de geografie, Vol. XV
 Obiectul și definiția geografiei. În "Convorbiri litarare", 1901
 Aplicări antropogeografice în sfera etnografiei, istoriei și a altor științe. În "Anuarul de Geografie și Antropogeografie", Vol. I, 1910
 Observări asupra Dobrogei. În "Buletinul S.R.R. de Geografie", Vol. XXXVIII, 1919
 Premise etnografice în istoria românilor. În "Analele Academiei Române", București, 1922
 Dacia pontica și Dacia carpatica. În "Buletinul S.R.R. de Geografie", Vol. 47, București, 1923
 Religia ca mijloc de caracterizare a unui popor. În "Analele Academiei Române", București, 1924
 Rumänische Volkskultur. În "Völkermagazin", Berlin, 1924
 Direcția „Convorbirilor literare” și îndrumarea poporului român. În "Convorbiri literare", Ianuarie-Aprilie 1927, Anul LIX
 Considerațiuni geopolitice în Milvovia, anul I, numărul 1, București, 1930 
 Coordonate etnografice: civilizația și cultura. În "Memoriile Academiei Române", București, 1930
 Moța-Marin - Urmașii lui Eminescu. În "Cuvântul Studențesc", Anul XII, Nr. 1-4, Ianuarie - Februarie 1937, București
 Deliormanul, o verigă între Carpați și țărmul Mării Negre. În "Analele Dobrogei", Anul XIV, Nr. 2, 1938
 Legăturile noastre cu Dunărea și Marea. Conferință inaugurală a ciclului de prelegeri: "Apele, Dunărea și Marea Neagră" ținute la Liga Navală Română, București, 1938
 Creștinismul Românesc. În "Chemarea Vremii", 1940

Note

Bibliografie 
 Mircea A. Diaconu - Simion Mehedinți - Scrisori către Constantin Brătescu, Editura „Convorbiri Literare”, Iași, 2001, ISBN 973-98221-7-7.

Legături externe 

 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – M
 Simion Mehedinti - savantul geograf si pedagogul crestin, 4 iulie 2012, Profesor Aurel Popescu, CrestinOrtodox.ro
 Simion Mehedinți - savantul, profesorul, creștinul , 16 decembrie 2009, Dr. George Enache, Ziarul Lumina
 Academicianul Simion Mehedinți: „În toate duminicile, copiii să vină la biserică“, 20 octombrie 2008, Mihai Grobnicu, Ziarul Lumina

Nașteri în 1868
Nașteri pe 19 octombrie
Decese în 1962
Decese pe 14 decembrie
Membri titulari ai Academiei Române
Conservatorism în România
Geografi români
Geopoliticieni români
Oameni asociați cu Societatea Junimea
Oameni din județul interbelic Putna
Oameni din Soveja, Vrancea
Pedagogi români
Profesori universitari români
Geografi din secolul al XIX-lea
Geografi din secolul al XX-lea
Români pe mărci poștale românești