Honduras

Honduras (jelentése spanyolul „Mélységek”; teljes spanyol nevén República de Honduras, IPA: ) Magyarországnál nem sokkal nagyobb ország Közép-Amerikában.

A volt spanyol gyarmat 1838-ban nyerte el teljes függetlenségét. Spanyol eredetű neve a – hajók kikötését, a horgonyvetést nehezítő – nagy tengermélységekre utal.  Nyugatról Guatemala, délnyugatról Salvador, délkeletről Nicaragua határolja, északi partjait a Karib-tenger, déli partjait a Csendes-óceán mossa. Területének jelentős részét a Kordillerák vulkanikus láncai uralják, amelyekhez az ország északi részén – a Karib-tengerre néző, széles, mocsaras, trópusi esőerdő fedte – síkság kapcsolódik.

Történelme 

Honduras területe az európaiak megjelenése előtt a Maja Birodalom része volt (770 - 1000 között).

1000-1200 között a nagy-nakaja (indián) kultúra befolyása alatt állt.

Partjait először Kolumbusz pillantotta meg 1502 augusztusában, de meghódítására csak Mexikó elfoglalása után, 1524-ben került sor.

Függetlenségét 1821-ben vívta ki, de a térség többi államához hasonlóan belépett a Közép-amerikai Egyesült Tartományok nevű államszövetségbe, amelynek felbomlása után, 1838-ban lett önálló. A Hondurasi Köztársaságot 1838-ban kiáltották ki. Alig több mint másfél évszázados történelme során 140 véres, illetve vértelen puccsot élt át az ország, az alkotmányát tizenötször fogalmazták újra, mialatt két vesztes háborút vívott Salvadorral és Guatemalával. A vereségek következtében kormányválságok alakultak ki.

Földrajz 
A közép-amerikai földhídon fekvő ország a Karib-tengerrel 600 km-es, a Csendes-óceánnal 100 km-es partszakasszal érintkezik. Főbb szigetei (a Karib-tengerben): Utila, Roatan, Guanaja.

Domborzata 
Az ország 9/10-ét a Közép-amerikai Kordillerák hegységei borítják, amelyeket szűk völgyek és fennsíkok tagolnak. A Kordillerák két fő vonulata K-Ny irányban: északon az Esperanza-hegység, délebbre a Sierra Madre. A legmagasabb hegyek az ország nyugati részén emelkednek. A karibi és csendes-óceáni partokon mocsaras síkságok húzódnak. Legmagasabb pontja a Lempira megyében emelkedő, a 2800 méteres magasságot is meghaladó Cerro Las Minas (más néven Pico Celaque), amelynek magasságáról különböző forrásokban különböző adatok olvashatók.

Vízrajza 
Fontosabb folyói a Karib-tengerbe ömlenek. Jelentősebb folyói: Aguán, Sico, Patuca, Guayape, Choluteca
 Río Patuca, az ország leghosszabb folyója
 Río Ulúa, gazdaságilag a legfontosabb folyója
 Río Choluteca, ez a főváros folyója
 Río Negro, határfolyó a nicaraguai határon
 Río Coco, egy másik határfolyó a nicaraguai határon
 Río Goascorán, határfolyó a salvadori határon

Éghajlata 
Az országban trópusi éghajlat uralkodik. Az évi középhőmérséklet 25 °C. Az évi csapadék mennyisége 1000 és 2000 mm között mozog. Az északi part jóval nedvesebb, mint az ország többi része. La Ceiba (északi part) évi átlagos csapadékmennyisége  mm, Cholutecáé (déli part) 1700 mm.
A főváros régiójában és a déli parton a száraz évszak novembertől áprilisig tart; az északi parton nincs kifejezett száraz évszak, csak április-május környékén kevesebb csapadék hull.
A hegyvidékek némileg hűvösebbek, mint az alacsony területek.

Időnként hurrikán okoz súlyos károkat az országban (például 1998 márciusában).

Élővilág, természetvédelem 
Hondurasnak változatos növény és állatvilága van. Több mint 6000 szövetes növény található, ebből 630 orchidea, ezen kívül 250 kétéltű és hüllőfaj, több mint 700 madárfaj, és 110 emlősfaj, melynek fele denevér.

Nemzeti parkjai 

Hondurasban a nemzeti parkok és természetvédelmi területek megtalálhatók minden tájon. Összesített területük 25 000 km². Az alábbi felsorolásban csak a legkönnyebben látogathatók szerepelnek:
 Barbareta Tengeri Nemzeti Park (Islas de la Bahía megye) - papagájhalak és más különös, ritka élőlények.
 Capiro-Calentura Nemzeti Park - nagy darab esőerdő az északi parton, a spanyol gyarmatosítás korai korszakából származó emlékekkel.
 Celaque Nemzeti Park - magas hegycsúcsokon köderdők és hideg vizű források.
 Cerro Azul - nehezen megközelíthető helyen hévízű források, különleges barlangok.
 Cusuco Nemzeti Park - kvézál (quetzal) madár.
 La Muralla - ez is a kvézál madárról nevezetes.
 La Tigra - Honduras első nemzeti parkja (1980), de már az ötvenes évek elejétől természetvédelmi terület volt.
Ez korántsem teljes felsorolás. Van még ezen kívül is sok nemzeti park, bioszféra rezervátum, állatrezervátum, és az egész Moszkitó-part (Moskitia)  nevű táj védelem alatt áll.

Természeti világörökségei 
Az UNESCO természeti világörökségnek nyilvánította a Río Plátano Bioszféra-rezervátumot.

Politika és közigazgatás 
Honduras elnöki rendszerű köztársaság. 

Az elnök egyben állam- és kormányfő, akit népszavazással választanak meg négy évre. A 128 fős, egykamarás Nemzeti Kongresszus tagjait szintén négy évre választják.

A politikai pártok nagyrészt szabadon működhetnek, bár a hatalom az 1980-as évek eleje óta többnyire a Liberális Párt (PL) és a Nemzeti Párt (PN) kezében összpontosul.

Az intézményi gyengeség, a korrupció, az erőszak és a büntetlenség aláássák az állam általános stabilitását. Az újságírók, politikai aktivisták és nők gyakran válnak erőszak áldozataivá, és az elkövetőket ritkán állítják bíróság elé. Míg szabályos választásokat tartanak, a 2017-es elnökválasztás körüli szabálytalanságok arra késztették a választási megfigyelőket, hogy megkérdőjelezzék az eredményt.

A Freedom House 2022-ben a »részben szabad« országok közé sorolta.

Közigazgatási beosztás 
Az ország 18 megyére (spanyol: departamento) oszlik, melyek a következők:

 Atlántida
 Choluteca
 Colón
 Comayagua
 Copán
 Cortés
 El Paraíso
 Francisco Morazán
 Gracias a Dios
 Intibucá
 Islas de la Bahía
 La Paz
 Lempira
 Ocotepeque
 Olancho
 Santa Bárbara
 Valle
 Yoro

Politikai pártok

Elnökök

Védelmi rendszer

Népesség

Általános adatok 
Az ország népessége 2017-ben 9,3 millió fő, melynek kb. 56%-a városokban él.

Népességének változása

Legnépesebb városok

Etnikai, nyelvi összetétel 
A lakosság 90%-a mesztic, 7%-a indián (maja, lenka, pipil, paja, miszkito stb.), 2%-a fekete, 1%-a pedig fehér.

Az országban a hivatalos nyelv a spanyol, de beszélik még az angolt és több indián nyelvet is.

Vallási összetétel 
A lakosság 97%-a római katolikus, 3%-a pedig protestáns vallású.

Szociális rendszer

Gazdasága 

Honduras 2020 táján Közép-Amerika második legszegényebb országa, a jövedelem rendkívül egyenlőtlen eloszlásától, valamint a magas alulfoglalkoztatástól szenved.  Míg történelmileg a banán és a kávé exportjától függött, mára diverzifikálta exportbázisát, így abban a ruházat és autóhuzal-kábelkötegek gyártása is megtalálható, de gazdasága nagymértékben függ az amerikai (USA) kereskedelemtől és az onnan érkező pénzátutalásoktól.

A korrupció komoly probléma; némi pénzmosási tevékenység is van.

Gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság 
A lakosság saját szükségletére kukoricát, rizst és babot termeszt. A jórészt külföldiek tulajdonában lévő ültetvényekről banán, kávé, cukornád, dohány és gyapot kerül a világpiacra. Jelentős az USA-ba irányuló garnélarák- és homárexport.

Ipar 
Főbb iparágak: cukor- és kávéfeldolgozás, szövött és kötött ruházati ipar, szivargyártás, faipar.

Bányászat 
Gazdag ásványkincskészleteit (nikkel, arany, jód, ólom, réz és vasérc) külföldi, főleg amerikai társaságok tartják ellenőrzés alatt.

Külkereskedelem 
Fő árucikkek:
 Exporttermékek: kávé, ruházat, kávé, garnélarák, gépkocsi kábelköteg, szivar, banán, arany, pálmaolaj, gyümölcs, homár, fűrészáru.
 Importtermékek: kommunikációs berendezések, gépek és közlekedési eszközök, ipari nyersanyagok, vegyipari termékek, üzemanyag, élelmiszer.
Főbb kereskedelmi partnerek 2017-ben: 
 Export:  34,5%, Németország 8,9%, Belgium 7,7%, El Salvador 7,3%, Hollandia 7,2%, Guatemala 5,2%, Nicaragua 4,8%
 Import:  40,3%, Guatemala 10,5%, Kína 8,5%, Mexikó 6,2%, El Salvador 5,7%, Panama 4,4%, Costa Rica 4,2%

Az országra jellemző egyéb ágazatok 
Kábítószerek az USA-ba irányuló egyik átrakási pontja. Kis parcellákon és elsősorban helyi fogyasztásra használt kannabisztermelés is jellemző.

Közlekedés 

Az ország közlekedési hálózata – hasonlóan a többi térségbeli országhoz – még viszonylag fejletlen. A vasúthálózat hossza 699 km, a közúthálózaté 13 603 km.

Légi 
A 2010-es években 103 repülőtér található az országban, ebből burkolt pályájú 13.

Vízi 
Fő tengeri kikötők:
 La Ceiba, 
 Puerto Cortes, 
 San Lorenzo, 
 Tela

Kultúra

Oktatási rendszer

Kulturális világörökség 
 Kulturális világörökségnek nyilvánították Copán maja romjait.

Művészetek 
 Építészet
 Képzőművészetek
 Irodalom
 Filmművészet
 Zene

Hagyomány és néprajz

Gasztronómia 
Az egyik legismertebb hondurasi étel a baleada nevű tortilla.

Turizmus 

Honduras mint turisztikai célpont, a természeti környezete, strandjai, korallzátonyai, növény- és állatvilága, valamint régészeti lelőhelyei miatt lehet vonzó. További látnivalók közé tartozik a kultúra és a gasztronómia.

Bűnözés 
Világviszonylatban itt az egyik legmagasabb a bűnözési arány. San Pedro Sula a gyilkossági számokat tekintve gyakran kerül a városok közt globálisan az első helyre.

Egészség 
Javasolt oltások a Hondurasba utazóknak:
 Hastífusz
 Hepatitis A (Közepes a fertőzésveszély.)

Malária ellen gyógyszer van. (Nagy a kockázata a fertőzésnek).

Javasolt oltás bizonyos területekre utazóknak:
 Kolera
 Veszettség

Kötelező oltás, ha fertőzött országból érkezik/országon át utazik valaki:
 Sárgaláz

Sport

Labdarúgás 
Hondurasban igen népszerű a labdarúgás. A hondurasi labdarúgó-válogatott eddig háromszor jutott ki labdarúgó-világbajnokságra, ám csoportjából egyszer sem jutott tovább.

Az ország legjelentősebb rangadója a két legnagyobb szurkolótáborral rendelkező csapat, az Olimpia és a Motagua összecsapása. Mindkettő együttes otthona a főváros, Tegucigalpa.

Magyarországon az egyik legismertebb hondurasi sportoló Luis Ramos, aki a Debreceni Lokiban is játszott, mely bejutott a 2009–2010-es BL-be. Ramos azt nyilatkozta, hogy hosszú ideje nem volt ilyen eredményes országának egy játékosa sem, és országáért focizik.

Világviszonylatban is kiemelkedő játékos Wilson Palacios, aki jelenleg az angol Stoke City FC játékosa, középpályás poszton, de korábban játszott a Tottenhamben is.
 Lásd még: Hondurasi labdarúgó-válogatott

Olimpia

Ünnepnapok 
Újév (január 1.)
Az amerikai ország napja (április 14.)
a munka ünnepe (május 1.)
a függetlenség napja (szeptember 15.)
Morazán születésnapja (október 3.)
Kolumbusz napja (október 12.),
a hadsereg napja (október 21.)
Karácsony (december 25-26.)

Jegyzetek

Források 
Midi Világatlasz (Nyír-Karta és Topográf Kiadó, 2003)

További információk 

 
Közép-Amerika országai