alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Hrvatska pučka stranka

Hrvatska pučka stranka (HPS) je desno orijentirana politička stranka u Hrvatskoj. Formirana je 1997. i okuplja pristaše Tomislava Merčepa. Njen program se tradiciju istoimene stranke koja je djelovala od 1919. do 1929.

Političke stranke u Hrvatskoj
Srpska narodna stranka

Srpska narodna stranka je naziv za dvije političke stranke:

 Srpska narodna stranka (Hrvatska)
 Srpska narodna stranka (Crna Gora)
Srpska narodna stranka (Crna Gora)

Srpska narodna stranka (SNS) je politička stranka u Crnoj Gori koja okuplja građane srpske nacionalnosti.

Nastala je 1997. godine od strane disidenata tadašnje Narodne stranke koji se nisu slagali s pristajanjem uz koaliciju Mila Đukanovića.

SNS se protivila nezavisnosti Crne Gore, te nije priznala rezultate referenduma o nezavisnosti 2006. godine.

Vanjski link 
 Službena stranica 
 Opštinski odbor Herceg-Novi 

Političke stranke u Crnoj Gori
Političke stranke etničkih manjina
Srpska narodna stranka (Hrvatska)

Srpska narodna stranka je politička stranka u Hrvatskoj koja zastupa interese srpske etničke zajednice. Njen trenutni predsjednik je Milan Rodić.

Osnovana je početkom 1991. godine od strane pripadnika srpske manjine na čelu s Milanom Đukićem koji se nisu slagali sa secesionističkom politikom Srpske demokratske stranke, odnosno stvaranjem Republike Srpske Krajine. S izbijanjem rata postala je stranka koja je zastupala interese Srba na područjima pod kontrolom hrvatske vlasti.

Stranka je ubrzo dobila povlašten tretman u državnim medijima, a Đukić je dobio dužnost pomoćnika ministra unutarnjih poslova i savjetnika predsjednika Franje Tuđmana. Na parlamentarnim izborima 1992. godine SNS nije uspjela probiti plafon od 3 % za ulazak u Sabor. Međutim, presudom Ustavnog suda 3 njena zastupnika, uključujući Đukića, su dobila saborske mandate jer na listama drugih dviju stranaka koje su prešle prag - SDP i HNS - nije bilo dovoljno zastupnika srpske nacionalnosti da ispune kvotu koju je propisivao tadašnji Ustavni zakon o pravima manjina. Ustavni sud je mandate prepustio SNS-u, iako je ispred te stranke po broju glasova a sa srpskim zastupnicima bila SDU, obrazloživši to time da SNS kao "etnička stranka" ima jače pravo na "etničke mandate".

Milan Đukić je ubrzo nakon toga postao potpredsjednik Sabora, a SNS dobio nadimak "Stranka Tuđmanovih Srba", s obzirom da je uvijek podržavao HDZ i vladu, a nikada opoziciju. Ta se percepcija promijenila pred kraj rata, kada je SNS počeo sve više kritizirati odnos vlasti prema srpskoj manjini.

Nakon reintegracije Podunavlja, SNS se za glasove Srba morao boriti sa Samostalnom demokratskom srpskom strankom koja ju je postupno marginalizirala.

Godine 2000. u Avgustu na izvanrednim lokalnim izborima SNS-u je uspjelo u općini Donji Lapac formirati većinski srpsku (SNS-ovu većinu) vlast - prvi takav slučaj u Hrvatskoj nakon završetka rata. Međutim, već na izborima 2003. SNS je izgubio parlamentarni status.

Eksterni linkovi 

 Službena stranica 

Političke stranke u Hrvatskoj
Političke stranke etničkih manjina
Hrvatski nezavisni demokrati

Hrvatski nezavisni demokrati je naziv za političku stranku koja djeluje u Hrvatskoj.

Stranka je nastala 1994. godine, kao posljedica frakcijskog sukoba koji je duže vremena tinjao u vladajućoj Hrvatskoj demokratskoj zajednici. Na jednoj strani je bila tvrda, ekstremno desna nacionalistička struja na čelu s ministrom obrane Gojkom Šuškom, dok su na drugoj strani bila umjerenija frakcija na čelu sa šefom obavještajnih službi Josipom Manolićem i tadašnjim predsjednikom Sabora Stjepanom Mesićem. Godine 1993. je Šuškova struja odnijela prevagu, te je Manolić degradiran imenovanjem na čelu Županijskog doma Sabora.

Kada je sljedeće godine Mesiću ponuđeno mjesto ambasadora, on i Manolić su pokrenuli plan privođenja HDZ-ovih zastupnika na svoju stranu. Na trenutak se činilo kako će oni, uz pomoć glasova tadašnje opozicije, uspjeti lišiti Franju Tuđmana parlamentarne većine. Međutim, taj pokušaj nije uspio, i obojica su smijenjeni. Oni i njihove pristaše su tada istupili iz HDZ-a i formirali novu stranku pod nazivom HND.

Dok HND nije uspio preuzeti vlast u Saboru, to mu je uspjelo u skupštini Zagrebačke županije što će godinu dana kasnije imati dalekosežne posljedice prilikom izbijanja Zagrebačke krize.

Na parlamentarnim izborima 1995. godine se, pak, ispostavilo da HND ne može računati na bivše glasače HDZ-a, dok su glasači opozicije preferirali etablirane stranke. Zbog toga HND nije uspio osvojiti niejdan mandat.

Stjepan Mesić je zbog toga dvije godine kasnije napustio HND i prešao u Hrvatsku narodnu stranku, dok je Manolić ostao voditi marginalizirani HND.

Političke stranke u Hrvatskoj
Hrvatska stranka naravnog zakona

Hrvatska stranka naravnog zakona (HSNZ) je politička stranka koja je početkom 1990-ih djelovala u Hrvatskoj nastojeći propagirati transcedentalnu meditaciju.

Sudjelovala je na parlamentarnim izborima 1992. godine, ali se njen najveći uspjeh dogodio na izborima za skupštinu Istarske županije početkom 1993. godine. U jednoj od većinskih izbornih jedinica kandidat Istarskog demokratskog sabora je iz proceduralnih razloga ostao bez kandidature. IDS-ove pristaše su umjesto toga iz protesta svoj glas dali kandidatu HSNZ.

HSNZ nakon toga nije imala nikakvog uspjeha, te se do sredine 2000-ih ugasila.

V. također 
 Stranke prirodnog zakona

Bivše političke stranke u Hrvatskoj
Hrvatska stranka prava 1861

Hrvatska stranka prava 1861 (HSP 1861) je desna politička stranka u Hrvatskoj. Osnovao je 1994. godine Dobroslav Paraga, bivši čelnik Hrvatske stranke prava nakon neuspjelog pokušaja da na sudu ospori kutinski sabor HSP na kome je čelnik postao Anto Đapić.

HSP 1861 se nastojala isprofilirati kao žestoka i dosljedna opozicija Franji Tuđmanu i HDZ-u, ali i zalaganjem za ljudska prava u Hrvatskoj. Međutim, usprkos toga nije uspjela dobiti parlamentarni status.

Političke stranke u Hrvatskoj
Metonski ciklus

Metonski ciklus ili Metonov ciklus ili Metonički ciklus, pojam iz hronologije, nazvan po atinskom astronomu Metonu iz 5. veka pne., koji ga je otkrio u saradnji sa kolegom Euktemonu. 

Ciklus traje 19 godina i obuhvata 235 lunacija, ili sinodičkih meseci, nakon čega se Mesečeve mene ponavljaju u iste dane solarne godine (tj. godine godišnjih doba, poznate i kao tropska godina). Prema savremenim podacima 235 lunacija traje oko 6.939 dana i 16,5 sati a 19 solarnih godina traju oko 6.939 dana i 14,5 sati, razlika od svega par sati za 19 godina. 

Kao primer ćemo pokazati vremena punog Meseca 1993. i 2012. po Univerzalnom vremenu (za naše krajeve dodati jedan sat po zimskom, odn. dva po letnjem vremenu; letnje računanje vremena počinje zadnje nedelje u martu, 1993. se završavalo zadnjom nedeljom u septembru, a danas u oktobru):

Kalendarska godina, za razliku od astronomskih ciklusa, mora imati ceo broj dana. 

Ciklusom je obezbeđeno definitivno i ujednačeno pravilo za umetanje prestupnih meseci u lunarni kalendar i tačnija vrednost tropske godine. Zahvaljujući tome, poslužiće kao osnova kalendara usvojenog u Seleukidskom carstvu (Mesopotamija) a i danas se koristi u hebrejskom kalendaru i u kalendaru hrišćanskih crkava (u vezi izračunavanja dana Uskrsa - vidi computus).

Takođe pogledati 
 Kalipov ciklus - unapređenje Metonovog.

Izvori 
 Encyclopadia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite. (2007).
 računarski program Calendar Magic V17.5, Eurosoft (http://www.stokepoges.plus.com/ ) za vremena punog Meseca

Kalendar
Astronomski ciklusi
Hrvatska kršćanska demokratska unija

Hrvatska kršćanska demokratska unija je desna politička stranka u Hrvatskoj.

Nastala je nakon parlamentarnih izbora 1992. godine ujedinjenjem Hrvatska demokratska stranka|Hrvatske demokratske stranke i Hrvatske kršćanske demokratske stranke. 

HKDU je u Sabor ušla 1995. godine preko zajedničke državne liste s centrističkim strankama kao što su HSS, HNS i IDS.

Pred izbore 1999. HKDU je počela skretati udesno, te se na izborima 1999. godine natjecala i ušla u Sabor u koaliciji s Hrvatskom strankom prava. Godine 2003. je izgubila parlamentarni status.

Političke stranke u Hrvatskoj
Demokratska zajednica Mađara Hrvatske

Demokratska zajednica Mađara Hrvatske (hrvatsko-srpska kratica: DZMH, mađ. kratica: HMDK od mađ. Horvátországi Magyarok Demokratikus Közössége), politička stranka Mađara iz Hrvatske.

Sjedište joj se nalazi u Osijeku.

Zastupljenost u Hrvatskom saboru 
Članovi DZMH zastupnici su u Saboru Hrvatske u 4 mandata.Prvi zastupnik je bio gospodin Ferenc Farago,koji je izabran kao nezavisni kandidat,član Predsjedništva DZMH.Na sljedećim izborima mijenjaju se izborna pravila,udruge republičkog značaja dobivaju pravo kandi-
diranja kao i političke stranke i na taj način politika se uvlači u nepolitičke manjinske udruge.Izabran je opet kandidat iz DZMH,gospodin Šandor Jakab.Na trećim po redu parlamentarnim izborima opet je izabran kandidat iz ove zajednice u osobi dr.Tibora Santo.Njega nasleđuje u četvrtom mandatu gospodin Jenő Ádám.>

Od 2016 DZMH predstavlja mađarsku nacionalnu manjinu a hrvatskom saboru, zastupnik je Róbert Jankovics, a njegov zamjenik je Tibor Santo.

Izvori

Vanjske veze 
 Službena stranica 

Političke stranke u Hrvatskoj
Mađari u Hrvatskoj
Političke stranke etničkih manjina
Hrvatska muslimanska demokratska stranka

Hrvatska muslimanska demokratska stranka je bila politička stranka koja je 1990-ih u Hrvatskoj okupljala Muslimane. Osnovana je 1990. godine pod nazivom Muslimanska demokratska stranka neposredno prije Parlamentarni izbori u Hrvatskoj 1990.

Otkako je 1991. u Hrvatskoj osnovana ispostava Stranke demokratske akcije s njom je HMDS vodila borbu za glasove i podršku među Muslimanima/Bošnjacima. Taj je sukob eskalirao za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini, odnosno bošnjačko-hrvatskog sukoba kada je HMDS podržavala politiku hrvatske vlade na čelu s Franjom Tuđmanom.

Sa završetkom rata HMDS je potpuno zasjenjena sa SDAH, te se postupno ugasila.

Bivše političke stranke u Hrvatskoj
Slavonsko-baranjska hrvatska stranka

Slavonsko-baranjska hrvatska stranka (SBHS) bila je regionalistička politička stranka u Hrvatskoj, koja je djelovala na području Slavonije.

Osnovana je početkom 1990-ih, a u Hrvatski sabor prvi put je ušla na izborima 1995. godine kao dio velike koalicije predvođene HSS-om. Nakon toga je najčešće bila u koaliciji sa SDP-om. Na izborima 2003. koalirala je s HNS-om i izgubila parlamentarnu zastupljenost. Utopila se u HDSSB 2008. godine i prestala postojati.

Povezano 
 Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje

Nastanci 1992.
Prestanci 2008.
Bivše političke stranke u Hrvatskoj
Slavonija
Povijest Osijeka
Samostalna demokratska srpska stranka

Samostalna demokratska srpska stranka (SDSS) je politička stranka koja zastupa interese srpske etničke zajednice u Hrvatskoj.

Formirana je 1997. godine na području Istočne Slavonije koje je tada bilo pod upravom UNTAES-a, odnosno bivšim područjem Republike Srpske Krajine koje je temeljem Erdutskog sporazuma mirno prelazilo pod hrvatski suverenitet. Većina članova nove stranke su bili bivši funkcionari SDS koji su se kasnije spojili sa srpskim političarima koji su, poput Milorada Pupovca za vrijeme rata bili na područjima pod hrvatskom vlašću. Naziv je uzet kao referenca na Samostalnu demokratsku stranku koja je djelovala prije drugog svjetskog rata.

SDSS je ispočetka bila ograničena na Istočnu Slavoniju, a drugim područjima se borila sa Srpskom narodnom strankom borila za glasove Srba. Na parlamentarnim izborima 2003. godine SDSS je osvojila sva tri mjesta rezervirana za srpsku etničku manjinu. Na lokalnim izborima 2005. godine, SDSS je osvojila vlast u nekim općinama Hrvatske, prije svega zahvaljujući Srbima koji su se vratili iz izbjeglištva nakon Operacije Oluja.

Nakon izbora 2003. godine upravo je SDSS omogućio HDZ-u da pod Ivom Sanaderom sastavi parlamentarnu većinu. Suradnja dviju stranaka se nastavila do današnjeg dana.

Na izborima 2007. godine SDSS se po prvi put natjecala za saborske mandate u redovnoj izbornoj jedinici. Kao i 2003. godine u posebnoj XII. izbornoj jedinici osvojila je sva tri mjesta rezervirana za srpsku manjinu.

Vanjski linkovi 
 Službena stranica

Političke stranke u Hrvatskoj
Političke stranke u Hrvatskoj
Srbi u Hrvatskoj
Političke stranke etničkih manjina
Liberalna stranka (Hrvatska)

Liberalna stranka je naziv za liberalnu političku stranku koja je djelovala u Hrvatskoj od 1997. do 2006. godine.

Nastala je nakon raskola u Hrvatska socijalno-liberalna stranka|Hrvatskoj socijalno liberalnoj stranci, odnosno podjele na nacionalističku struju pod Draženom Budišom i građansku struju pod Vladimirom Gotovcem. Kada je Budišina stranka stekla prevagu na stranačkoj konvenciji, Gotovac je sa svojim pristašama izašao iz HSLS i formirao novu stranku.

Iako je LS sa sobom povukao dio poznatih ličnosti, vrlo brzo se pokazalo kako se ne može natjecati sa HSLS, odnosno nametnuti kao vodeća liberalna, odnosno građanska stranka u Hrvatskoj. Godinu dana kasnije, HSLS je sklopio predizborni sporazum sa SDP koji je postao osnov koalicije koja je nastojala zamijeniti Tuđmanovu vlast. Kada se to dogodilo na izborima 2000. godine, LS je bio tek član široke centrističke koalicije zvane Četvorka (u kojoj su još bili HSS, HNS i IDS).

LS je sa svojim predstavnicima sudjelovao u Trećesiječanjskoj vlasti, a na izborima 2003. je dobio saborske zastupnike na zajedničkoj listi sa SDP.

Nakon izbora se postavilo pitanje treba li se LS - za koju je bilo jasno da ne može računati na uspjeh kao samostalna stranka - ujediniti s ideološki bliskim strankama. Dok je tadašnji predsjednik Ivo Banac 2005. godine inzistirao da to bude sa HNS, Zlatko Kramarić je preferirao da to bude sa HSLS, koja je u međuivremenu postala koalicijski partner Ive Sanadera. U stranci je na kraju prevladala Kramarićeva opcija, te se LS ugasio, odnosno vratio svojoj stranačkoj matici.

Odluku o pridruživanju HSLS-u nije htio prihvatiti dio članova splitske organizacije LS koji su formirali Dalmatinsku liberalnu stranku.

Bivše političke stranke u Hrvatskoj
Dublje (Svilajnac)

Dublje je naselje u Srbiji koje administrativno pripada opštini Svilajnac u Pomoravskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 1050 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 1630 stanovnika).

Geografija 
Nalazi se na zaravni leve strane Resave, na dva kilometra udaljenosti od Svilajnca. Ovu zaravan su presecali Prezdolski potok i Trnavac, koji su silazili sa Huma. Selo obuhvata područje od 15,91 km2.

Istorija 
Ovo je najmlađe selo u Resavi. Osnovano je pre oko 200 godina od doseljenika iz Velikog i Malog izvora kod Zaječara. Da bi doseljenici opstali i zaštitili se, zalazili su sve dublje u šume, krčeći ih, po čemu je selo dobilo ime.

Dublje je 1819. godine imalo 156 poreskih glava u 73 kuće, a 1870. godine 216 poreskih glava. Danas ima 388 domaćinstava.

Demografija 
U naselju Dublje živi 752 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 45,1 godina (42,7 kod muškaraca i 47,2 kod žena). U naselju ima 331 domaćinstvo, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,34.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

Reference

Vanjske veze 

 Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
 Satelitska mapa (Wikimapia)
 Gugl satelitska mapa (Maplandia)
 Plan naselja na mapi (Mapquest)

Opština Svilajnac
Naselja u centralnoj Srbiji
Pepi

Pepi je ime koje se odnosi na:

 Pepi I Meryre, treći faraon Šeste egipatske dinastije (2232-2282. pne.)
 Pepi II Neferkare, peti faraon Šeste egipatske dinastije (2284-2184. pne.)
 Pepi III, sedmi faraon Šestaneste egipatske dinastije (Hiksi)
 Pepi Diaz, kubansko-američki advokat iz Miamija
 Vincent Pepi, apstraktni impresionistički slikar
 Pepi Lederer, glumica i spisateljica
 Ryan i Kyle Pepi, braća-blizanci koja rade kao djeca-glumci
Hrvatski istinski preporod

Hrvatski istinski preporod je bila desna politička stranka u Hrvatskoj. 

Osnovana je 3. siječnja 2000. godine kao politički pokret pod nazivom Hrvatski identitet i prosperitet, a jedan od vođa mu je bio Miroslav Tuđman, sin bivšeg predsjednika Franje Tuđmana. Stranka se profilirala zahvaljujući oštroj kritici Haškog suda, odnosno vođenja postupaka protiv hrvatskih vojnika i oficira za zločine počinjene u ratu.

HIP je privukao dosta pažnje iznenađujućim uspjehom na izborima za Gradsku skupštinu Zagreba 2001. godine, kada je bio samo jedna od četiri stranke koja je uspjela probiti plafon od 5 %, a iza sebe ostavio etablirane stranke kao što su HSLS i HSS.

Međutim, već na izborima 2005. je HIP ostao bez mjesta u zagrebačkoj Gradskoj skupštini. Stranka je djelovala do 2. kolovoza 2011. godine.

Eksterni linkovi 
 Hrvatski identitet i prosperitet - Službena stranica 

Bivše političke stranke u Hrvatskoj
Hrvatska stranka umirovljenika

Hrvatska stranka umirovljenika (HSU) je politička stranka u Hrvatskoj.

Osnovana je 1990-ih kako bi zastupala interese umirovljenika, društvenog sloja koji je bio posebno teško pogođen posljedicama rata i post-komunističke tranzicije, s obzirom da je Tuđmanova vlada financirala ratni napor preko mirovinskih fondova, kao i mnoge sumnjive radnje prilikom privatizacije. Da stvar bude gora, ni Tuđmanova ni trećesiječanjska vlast nisu pokazali veliki entuzijazam da ispune presudu Ustavnog suda kojom je ustanovljeno da je vlada protuzakonito građanima oduzela mirovine.

Stranku je ispočetka malo tko shvaćao ozbiljno, ali se s vremenom pokazalo da umirovljenici predstavljaju najdiscipliniranije, a zbog ekonomskih i demografskih trendova, i sve veće biračko tijelo. Neki su krajem 1990-ih smatrali kako je HSU ništa drugo do satelit vladajućeg HDZ-a čiji je cilj oduzeti glasače sve jačem SDP-u koji je upravo među umirovljenicima imao svoje najvjernije glasače.

HSU se na parlamentarnim izborima 2003. godine pokazao kao najveće iznenađenje, učetvorivši broj glasova i ušavši u Sabor. Njegova tri zastupnika su zatim postala dio Sanaderove vladajuće koalicije, a za vrijeme Sanaderovog mandata je vraćen dug umirovljenicima.

Usprkos koalicije s HDZ-om, na predsjedničkim izborima 2005. godine HSU je podržala predsjednika Stipu Mesića, a ne HDZ-ovu kandidatkinju Jadranku Kosor. Na izborima 2007. je HSU doživio relativan neuspjeh, te spao na jednog saborskog zastupnika, zbog čega je novim predsjednikom postao Silvano Hrelja. Ispočetka je ostao vjeran Ivi Sanaderu i sudjelovao u njegovoj vladi. Godine 2010. je HSU, nakon Sanaderove ostavke, napustio HDZ i prešao u opoziciju.

Pred izbore 2011. se priključio Kukuriku koaliciji na čelu sa SDP-om. Taj je blok osvojio apsolutnu većinu u Saboru, te će IDS postati dio nove koalicijske vlade.

Političke stranke u Hrvatskoj
Partija podunavskih Srba

Partija podunavskih Srba je politička stranka u Hrvatskoj koja predstavlja srpsku zajednicu, a deluje u Hrvatskom Podunavlju. Predsednik stranke je Rade Leskovac.

Političke stranke u Hrvatskoj
Političke stranke etničkih manjina
Hrvatska demokratska seljačka stranka

Hrvatska demokratska seljačka stranka je naziv za političku stranku u Hrvatskoj. Nastala je sredinom od 1990-ih od strane disidenata Hrvatske seljačke stranke, koji su se za razliku od tadašnjeg stranačkog vodstva zalagali za blisku suradnju s HDZ-om.

Stranka je bila aktivna uglavnom na regionalnoj razini, ali je na parlamentarnim izborima 2003. na njenoj listi izabran Ivo Lončar kao nezavisni zastupnik.

2013. je bivši ministar turizma Damir Bajs, kao njen kandidat, izabran za bjelovarsko-bilogorskog župana.

Političke stranke u Hrvatskoj
Hrvatski blok

Hrvatski blok (HB) je desna politička stranka u Hrvatskoj. Nastala je 2002. godine nakon neuspjelog pokušaja Ivića Pašalića da na stranačkom saboru Hrvatske demokratske zajednice svrgne Ivu Sanadera, koga je optužio za skretanje s nacionalističkog kursa i izdaju programa Franje Tuđmana. Iako je tokom kampanje Pašalić računao na široku podršku unutar HDZ, u novoj stranci mu se pridružio samo malen broj pristaša. Većina članova i glasačkog tijela HDZ je ostalo vjerno Sanaderu.

HB se na parlamentarnim izborima 2003. nije uspio probiti u Saboru, ali je imao manjih uspjeha na lokalnim izborima 2005. godine.

Na izborima 2007. godine HB bi trebao nastupiti kao dio koalicije desnih stranaka pod nazivom Zajedno Hrvatska.

Političke stranke u Hrvatskoj
Socijalistička partija Hrvatske - lijeva alternativa

Socijalistička partija Hrvatske-lijeva alternativa (SPH) je lijeva politička stranka koja je djelovala u Hrvatskoj od 2004. do 2007. 

Nastala je izdvajanjem nekoliko stotina članova iz SRP. U svom programu se zalagala za uspostavu socijalizma 21. stoljeća, odnosno modernog oblika samoupravljanja, socijalnu državu, decentralizaciju vlasti, smanjenje broja općina i gradova u RH i veća prava novim općinama i gradovima i više novčanih sredstava.

Zalagala se protiv ulaska Hrvatske u NATO i za razoružanje svih susjednih država uključujući i našu.

Na lokalnim izborima 2005. je uspjela osvojiti mjesto u skupštini Sisačko-moslavačke županije.

Zajedno s još nekoliko hrvatskih ljevičarskih stranaka se udružila u Ljevicu Hrvatske.

V. također 

 Socijalistička radnička partija Hrvatske

Bivše političke stranke u Hrvatskoj

en:Socialist Party of Croatia – Left Alternative
Udružena ljevica (koalicija u Hrvatskoj)

Udružena ljevica je koalicija socijaldemokratskih, socijalističkih, zelenih, alternativnih, radničkih i regionalnih stranaka okupljenih pred parlamentarne izbore 2007. godine. Trenutno, ovu koaliciju čini pet stranaka: Akcija socijaldemokrata Hrvatske, Stranka nove alternative - Pokret zelenih, Socijalistička radnička partija Hrvatske, Hrvatska radnička stranka i Jadranski socijaldemokrati. Pregovore o pristupanju koaliciji vode i Hrvatski socijaldemokrati donedavno bliži "Ninićevoj" Ljevici Hrvatske. Predstavnik za javnost ove koalicije jest predsjednik Akcije socijaldemokrata Hrvatske Zlatko Klarić. Udružena ljevica je otvorena i za pristup drugih stranaka slične orijentacije.

Politički program 

Udružena ljevica poziva na promjenu postojećega stanja u zemlji, zbog njegove besmislenosti, neodrživosti i opasnosti. Ona se, također, deklarira kao borac protiv žrtvovanja građana Hrvatske za, kako ga nazivaju, robovlasnički sustav u Republici Hrvatskoj. Udružena ljevica izražava spremnost za oduzimanje nezakonito stečene imovine. Udružena ljevica smatra da je njezinim nastankom u zemlji zadovoljena vitalna potreba za formiranjem snažne socijalno senzibilne stranačke grupacije socijaldemokratske orijentacije.

Stavovi o EU i NATO-u 

Pitanje ulaska Hrvatske u Europsku uniju važnije je za ovu koaliciju od pitanja ulaska u NATO pakt. Usprkos tome, koalicija još nije jasno definirala svoj stav o toj temi. Udružena se ljevica oštro protivi ulasku Hrvatske u NATO pakt.

Vanjske poveznice 
 Službena stranica koalicije 
 Službena stranica Akcije socijaldemokrata Hrvatske 
 Službena stranica Socijalističke radničke partije Hrvatske
 Službena stranica Hrvatske radničke stranke 

Političke stranke u Hrvatskoj
Demokratski centar

Demokratski centar (DC) je centristička politička stranka u Hrvatskoj.

Nastala je nakon teškog poraza vladajuće Hrvatske demokratske zajednice na parlamentarnim i predsjedničkim izborima 2000. godine. Dio njenog vodstva, uključujući ministra vanjskih poslova Matu Granića i bivšu Tuđmanovu savjetnicu Vesna Vesnu Škare-Ožbolt, zaključio je da je HDZ previše kompromitiran korupcijskim i drugim aferama, ali i odbačenom desnom nacionalističkom politikom, te je osnovao novu stranku koju je nastojao predstaviti kao umjereni, odnosno centru orijentirani HDZ.

Stranka - koja je bila u opoziciji prema trećesiječanjskoj vlasti - ispočetka pod vodstvom Granića nije imala mnogo uspjeha. S vremenom se počela ponovno približavati HDZ-u, u kome je u međuvremenu počela dominirati ideološki kompatibilna umjerena struja pod Ivom Sanaderom. Na izborima 2003. godine DC je nastupao na zajedničkoj listi s Budišinom HSLS, strankom koja je napustila trećesiječanjsku vlast i također se približila HDZ-u. Ta je lista na izborima doživjela debakl, osvojivši tek 3 mjesta, za što je Granić, poput Budiše, preuzeo odgovornost i podnio ostavku na mjesto čelnika stranke.

Jedino saborsko mjesto za DC je osvojila Vesna Škare-Ožbolt, a DC je postao dio Sanaderove vladajuće koalicije. Škare-Ožbolt je dobila mjesto ministrice pravosuđa, te se nastojanjem da se reformiraju tradicionalno nesposobni hrvatski sudovi, ali i vještim odnošenjem prema medijima, vrlo brzo nametnula kao jedna od najpopularnijih članova Sanaderove vlade. Početkom 2006. godine ju je Sanader smijenio - navodno zbog curenja povjerljivih vladinih dokumenta - ali se smatra kako je razlog bilo nezadovoljstvo HDZ-a što DC uživa popularnost i utjecaj neproprorcionalan saborskoj zastupljenosti njene stranke. DC je nakon toga istupila iz vlade i postala dio opozicije.

DC nije uspjela ući u Sabor na izborima 2007. godine. Nakon ostavke Ive Sanadera se Vesna Škare-Ožbolt ponovno počela približavati HDZ-u, što je kulminiralo koalicijskim sporazumom pred izbore 2011.. Temeljem njega je Škare-Ožbolt izabrana u Sabor i tako je DC ponovno postala parlamentarna stranka.

Vanjske veze 
 Službena stranica 

Hrvatska demokratska zajednica
Zagorska demokratska stranka

Zagorska demokratska stranka (ZDS) je hrvatska regionalna politička stranka koja djeluje u Hrvatskom Zagorju i Varaždinskoj županiji.

Osnovana je 5. veljače 1997. godine u gradu Oroslavju, a obično podržava desne političke stranke ili stranke centra. Na parlamentarnim izborima 2003. je nastupala u koaliciji s Hrvatskom strankom prava, te je preko nje mandat osvojio nezavisni zastupnik Slaven Letica, a ZDS je po prvi put stekla status parlamentarne stranke.

Na lokalnim izborima 2005. je sama ili u koaliciji s HSLS osvojila vlast u nekoliko lokalnih skupština.

Na parlamentarnim izborima 2008. je nastupala u koaliciji s HSLS-om i HSS-om, te je u III izbornoj jedinici preko nje mandat osvojio zastupnik prof.dr. Ivan Čehok, a ZDS je po prvi put stekla status parlamentarne stranke. Koalicija HSLS-HSS-ZS-ZDS u prvoj izbornoj jedinici nije prešla izborni prag iako je bila vrlo blizu, a nositelj je liste bila Tatjana Holjevac, kći legendarnog zagrebačkog gradonačelnika Većeslava Holjevca. Na zajedničkoj koalicijskoj listi ZDS je u trećoj jedinici predstavljao dr. Višeslav Ćuk, dopredsjednik stranke, a na listi u prvoj jedinici Ljubomir Puljić, politički tajnik.

Predsjednik stranke je dr. Stanko Belina.

Vanjski linkovi 
 Službena stranica 

Političke stranke u Hrvatskoj
LIBRA

Liberalni demokrati, poznatiji pod skraćenicom LIBRA, su bili politička stranka u Hrvatskoj koja je djelovala od 2002. do 2005. godine.

Nastali su u ljeto 2002. godine raskolom u redovima Hrvatske socijalno liberalne stranke kada je njen vođa Dražen Budiša nakon stalnih sukoba odlučio raskinuti koaliciju s premijerom Ivicom Račanom i isforsirati nove izbore. Međutim, veliki dio saborskih zastupnika HSLS, uključujući Jozu Radoša i Gorana Granića su to odbili učiniti i umjesto toga su formirali novu stranku koja je očuvala Račanovu parlamentarnu većinu.

LIBRA je na parlamentarnim izborima 2003. godine išla na zajedničkoj listi sa SDP i osvojila malen broj mjesta. Već ranije je bilo jasno da nova stranka teško može opstati te su počeli pregovori o ujedinjenu s ideološki bliskim strankama. 6.2. 2005. se LIBRA na zajedničkoj konvenciji ujedinila s Hrvatskom narodnom strankom koja otada nosi naziv Hrvatska narodna stranka - Liberalni demokrati.

Bivše političke stranke u Hrvatskoj
Zelena ljevica Hrvatske

Zelena ljevica Hrvatske (ZeL) nekadašnja je hrvatska politička stranka, osnovana 2001. godine. Stranka se zalagala za uspostavu ekološkog socijalizma. Nije sudjelovala na izborima za hrvatski Sabor u studenome 2003. Sudjelovala je na lokalnim izborima u svibnju 2005. u koaliciji u Zagrebu i još nekim općinama i gradovima u Hrvatskoj, ali nigdje nije osvojila mandat.

Godine 2006. stranka je brisana iz registra poličkih stranaka u Republici Hrvatskoj. Neki od njenih članova su u ožujku 2007. pristupili u novoosnovanu stranku Ljevica Hrvatske.

Bivše političke stranke u Hrvatskoj

en:Green Left of Croatia
Ljevica Hrvatske

Ljevica Hrvatske je lijeva politička stranka koja djeluje u Hrvatskoj. Nastala je u Rijeci 16. studenog 2001. ujedinjavanjem dotadašnjih izvanparlamentarnih stranaka (Trećega hrvatskog bloka, Jadranskoga sabora, Masline, Demokratske socijalne unije).

Ujedinjenje 
Osnivački kongres održan je u Rijeci, 25. ožujka 2007. Za predsjednika Ljevice Hrvatske izabran je Ivan Ninić, a za potpredsjednika Vladimir Bebić. Do ujedinjenja je došlo na inicijativu Ivana Ninića nakon njegovog izlaska iz SDP-a. Na ujedinjenju se počelo raditi sredinom 2006. Ujedinjenje međutim nisu prihvatile Socijalistička radnička partija Hrvatske, Akcija socijaldemokrata Hrvatska i još tri manje stranke, koje su nastavile djelovati kao (već prije formirana) koalicija pod nazivom Udružena ljevica, boreći se za isti politički prostor.

Politički program 
Ljevica Hrvatske okupila je neke lijeve, regionalne i zelene stranke s težnjom popunjavanja političkoga prostora lijevo od centra koji je, prema mišljenju ove stranke, ispražnjeno skretanjem Socijaldemokratske partije Hrvatske ka centru, a katkad i udesno. Ljevica Hrvatske okuplja i pojedince, dio istinskih ljevičara, koji se ne odriču antifašizma, te pozitivnih tekovina samoupravnoga socijalizma (npr. besplatnoga školovanja), prihvaća dobra iskustva skandinavskih zemalja i ne prihvaća kapitalizam poput današnjega u Hrvatskoj.

Stavovi o EU i NATO-u 
Ljevica Hrvatske se zalagala za ulazak Hrvatske u Europsku uniju na ravnopravnim temeljima. Prihvaća međunacionalnu toleranciju kao civilizacijsku osnovu ujedinjene Europe. Protivi se ulasku Hrvatske u NATO, kojega smatra imperijalističkom vojskom, prethodnicom ekonomskoga podjarmljivanja.

Eksterni linkovi 
 Službena stranica 
 blog organizacije grada Zagreba
 Novi Plamen

Političke stranke u Hrvatskoj
Aheja

Aheja ili Ahaja se može odnositi na:
 Aheja (oblast), oblast u današnjoj Grčkoj
 Aheja (antička oblast), oblast antičke Grčke
 Aheja (rimska provincija), rimska provincija na prostoru današnje Grčke
 Prefektura Aheja, prefektura u Grčkoj
 Kneževina Aheja, latinska država

Vidi još 
 Ahejci ili Ahajci
Periferija Centralna Grčka

Periferija Centralna Grčka ( - Peripheria Stereá Elláda) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Prostire se na jugu zemlje i obuhvaća dio Atike, otok Eubeju i južni dio Tesalije.

Geografija 
Ova periferija je podijeljena na 5 prefekture:

 Prefektura Eubeja
 Prefektura Euritanija
 Prefektura Fokis
 Prefektura Ftiotis
 Prefektura Boetija

Vidi još 
 Lamija

S
Periferija Krit

Periferija Krit ( - Peripheria Kriti) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na krajnjem jugu zemlje u Sredozemnom moru i obuhvata ostrvo Krit.

Geografija 

Ova periferija je podijeljena na 4 prefekture:

 Prefektura Kanija
 Prefektura Iraklion
 Prefektura Lasiti
 Prefektura Retimno

Vidi još 
 Heraklion
 Krit
 Kritska kultura
 Knosos

K
Periferija Južni Egej

Periferija Južni Egej ( / Peripheria Notiou Egeou) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na jugoistoku zemlje i obuhvata ostrva u južnom delu Egejskog mora.

Geografija 
Ova periferija je podijeljena na 2 prefekture:
 Prefektura Kikladi
 Prefektura Dodekani

Veze 
 Ostrvo Siros
 Ostrvo Rodos
 Ermopoli

 
Južni Egej
Periferija Severni Egej

Periferija Severni Egej ( / Peripheria Voriou Egeou ) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na istoku zemlje i obuhvata ostrva u severnom delu Egejskog mora.

Geografija 

Ova periferija je podijeljena na 3 prefekture:

 Prefektura Hios
 Prefektura Lezbos
 Prefektura Samos

Vidi još 

 Ostrvo Samos
 Ostrvo Lezbos
 Mitilena

S
Periferija Jonska ostrva

Periferija Jonska ostrva ( / Peripheria Ionion Nision - "Ionia Nisia") je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na krajnjem zapadu zemlje i obuhvata ostrva u Jonskom moru.

Geografija 

Ova periferija je podijeljena na 4 prefekture:

 Prefektura Krf
 Prefektura Kefalonija i Itaka
 Prefektura Lefkada
 Prefektura Zakintos

Jonska ostrva 

Jonska ostrva ili Sedam ostrva (gr:  - Eptanisa), kako ih još nazivaju u Grčkoj su grupa od sedam većih i više manjih ostrva u Jonskom moru. Čine ih:
 Krf (gr:) 
 Paksos (gr:) 
 Lefkada (gr:) 
 Itaka (gr:) 
 Kefalonija (gr:) 
 Zakintos (gr:) 
 Kitira (gr:) 

Manja jonska ostrva su:
 Antipaksos ()

Prvih šest ostrva nalaze se u okviru periferije Jonska ostrva, dok Kitira, koja se nalazi jugoistočno od Peloponeskog poluostrva, pripada periferiji Atika.
...

Vidi još 

 Grčka ostrva
 Ostrvo Krf
 Grad Krf
 Ostrvo Vido

J
Periferija Peloponez

Periferija Peloponez (" / Peripheria Peloponnesou - "Peloponnesos" ) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na krajnjem jugu zemlje i obuhvata skoro celo Peloponesko poluostrvo.

Geografija 

Ova periferija je podijeljena na 5 prefekture:

 Prefektura Arkadija
 Prefektura Argolis
 Prefektura Korint
 Prefektura Lakonija
 Prefektura Mesinija

Vidi još 

 Peloponez
 Sparta
 Mistra

P
Periferija Zapadna Grčka

Periferija Zapadna Grčka ( / Peripheria Ditikis Ellados) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na zapadu Grčke.

Geografija 

Ova periferija je podijeljena na 3 prefekture:

 Prefektura Ahaja
 Prefektura Etolija Akarnija
 Prefektura Elis

Veze 
 Patra (Patras)
 Olimpija

 
Zapadna Grčka
Periferija Zapadna Makedonija

Periferija Zapadna Makedonija ( / Peripheria Ditikis Makedonias) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na severu zemlje i obuhvata zapadni deo Egejske Makedonije. Periferija deli granice sa grčkom  Centralnom Makedonijom, Tesalijom i Epirom kao i sa državama Makedonijom i Albanijom na severu. Iako pokriva 7.2% površine zemlje naseljava ju samo 2.6% ukupnog stanovništva Grčke. Rezultat je to planinskog terena i relativne udaljenosti od morske obale. Zapadna Makedonija etnički je i/ili jezično heterogena regija koju naseljavaju etnički Grci, Slaveni Makedonci ili Bugari (koje administracija naziva Slavenofonim građanima grčke Makedonije), Aromuni i Arvaniti koji su govornici albanskog jezika.

Geografija 

Ova periferija je podijeljena na 4 prefekture:

 Prefektura Lerin
 Prefektura Greben
 Prefektura Kostur
 Prefektura Kožani

Vidi još 

 Kožani
 Greben
 Lerin
 Kostur
 Egejska Makedonija

Z
Periferija Središnja Makedonija

Periferija Središnja (Centralna) Makedonija ( / Peripheria Kentrikis Makedonias) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na severu zemlje i obuhvata središnje delove Egejske Makedonije.

Geografija 

Ova periferija je podijeljena na 7 prefekture:

 Prefektura Halkidik
 Prefektura Imatija
 Prefektura Kukuš
 Prefektura Pela
 Prefektura Pijerija
 Prefektura Ser
 Prefektura Solun

Vidi još 

 Solun
 Sveta Gora

S
Periferija Istočna Makedonija i Trakija

Periferija Istočna Makedonija i Trakija ( / Peripheria Anatolikis Makedonias ke Thrakis) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na krajnjem istoku zemlje i obuhvata istočne delove Egejske Makedonije i jugozapadne delove Trakijskog poluostrva.

Geografija 

Ova periferija je podijeljena na 4 prefekture:

 Prefektura Drama
 Prefektura Evros
 Prefektura Kavala
 Prefektura Rodopi
 Prefektura Ksanti

Vidi još 

 Komotini

I
Prefektura Hios

Prefektura Hios ( - Nomos Chíos) je oblast u periferiji Severni Egej i obuhvata istoimeno ostrvo na istoku Grčke.

Opštine prefekture Hios 

 Vidi još: Opštine prefekture Hios

Vidi još 
 Ostrvo Hios
 Grad Hios

H
Grčka ostrva

Grčka posjeduje oko 1400 - 3000 ostrva. Od tog broja samo ih je 227 naseljeno, dok ostatak predstavljaju potpuno mala i nenaseljena ostrva. Od svih naseljenih ostrva samo na 78 živi preko 100 stanovnika. Sva grčka ostrva se mogu uvrstiti u neku od 8 dole nabrojanih grupa.

Istočno egejska ostrva 
 Hios
 Furni
 Ikarija
 Lezbos
 Psara
 Samos
 Tsimena

Sjeverno egejska ostrva 
Takođe: Trakijska ostrva
 Ajos Efstratios
 Limnos 
 Samotraka
 Tasos

Ove obje prve grupe, često se navode zajedno kao "Sjeveroistočno egejska ostrva" .

Jonska ostrva 
 Antikitira
 Antipaksos ili Antipaksi
 Itaka
 Kefalonija
 Krf
 Vido
 Kitira
 Lefkada
 Paksos ili Paksi
 Zakintos
 Diapontijska ostrva ili Otonska ostrva
 Otoni
 Erikuza
 Matraki

Kikladi 
 Amorgos
 Anafi
 Andros
 Antiparos
 Antimilos
 Delos
 Folegandros
 Jaros
 Ios
 Kea
 Kimolos
 Kitnos
 Makronisos
 Milos
 Mikonos 
 Naksos 
 Paros
 Santorini i ostrva u Kalderi 
 Aspronizi
 Nea Kameni
 Palea Kameni
 Tirazia
 Serifos
 Sifnos
 Sikinos
 Siros
 Tinos 

Mali istočni Kikladi:
 Iraklija
 Shinuza
 Epano Kufonizi
 Kato Kufonizi
 Glaros (takođe: Glaronisi)
 Keros
 Antikeros (takođe: Epano Antikeri)
 Drima (takođe: Kato Antikeri)
 Donuza

Dodekanez 
 Agatonizi
 Arki
 Astipalea 
 Halki 
 Kalimnos
 Karpatos
 Kasos 
 Megisti
 Kos
 Leros 
 Lipsi
 Nisiros
 Patmos
 Pserimos
 Rodos 
 Alimia ili Amila
 Prasonizi
 Simi
 Telendos
 Tilos
 Jali

Eubeja i Sporadi 
Sjeverne Sporadi:
 Alonizos
 Skiatos
 Skopelos
 Skiros

Južne Sporadi:

Vidi još Dodekani i Egejska ostrva.

Saronska ostrva 
 Aihina
 Angistri
 Hidra
 Metana
 Poros
 Salamis
 Spetses

Krit 
 Hrizi
 Dia
 Gavdos
 Gavdopula
 Krit
 Kufonisi
 Paksimadja
 Spinalonga

Vidi još 
 Egeji, ostrvo

Eksterni linkovi 
 Informacije o grčkim ostrvima (na njemačkom)
Zlatno doba

Zlatno doba je izraz koji dolazi iz grčke mitologije i obično označava period u dalekoj prošlosti kada je neka zajednica ili cijelo čovječanstvo živjelo u blagostanju i sreći, odnosno bilo lišeno smrti, bolesti, gladi, siromaštva i drugih nedaća.

Koncept Zlatnog doba osim u grčkoj postoji i u raznim drugim kulturama i mitologija, za što je primjer vedske kulture koja je smatrala da se Zlatno doba (Satya yuga) ciklički smjenjuje s drugim "lošijim" dobima.

Većina mitoloških priča vezanih uz Zlatno doba opisuje kako su ljudi, što zbog radoznalosti, što zbog ponosa, počeli razvijati karakterne mane te razljutili Boga ili bogove, koji su okončali Zlatno doba prisilivši ih da žive teže nego što su živjeli ranije. Jedan od primjera za takve priče jest biblijska priča o Rajskom vrtu, odnosno progonstvu Adama i Eve.

Izraz Zlatno doba se osim u mitologiji često koristi za označavanje određenog perioda u razvoju neke države, pokreta ili umjetničke forme, pa se tako npr. spominje Zlatno doba naučne fantastike.

V. također 
 Hesiod
 Edenski vrt
 Ekonomsko čudo

Vanjski linkovi 
 http://www.maicar.com/GML/AgesOfMan.html#golden
 http://ancienthistory.about.com/cs/grecoromanmyth1/a/hesiodagesofman.htm
 http://www.pantheon.org/articles/g/golden_age.html 

Grčka mitologija
Politička mitologija
Deukalion

U grčkoj mitologiji Deukalion (Δευκαλίων) je bio sin Prometeja i Pronoje. Kada se bijes Zeusov podigao protiv hubrisa Pelazga, Zeus je odlučio okončati brončano doba potopom. Deukalion i Pira su se jedini spasili i devet dana su na splavi lutali nabujalim vodama. Poslije potopa zapovijedio im je Zeus da oko sebe bacaju "kosti velike majke". Deukalion je shvatio da je "velika majka" Zemlja, te je počeo bacati kamenje. Od Deukalionova kamenja su nastali muškarci, a od Pirina žene. Tako se obnovilo čovječanstvo. Legenda o Deukalionu je prilično slična legendama drugih naroda, kao i biblijskoj priči o Noi.

Vanjske veze 

 Deucalion  Charlesa Smitha, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (1867.), sa izvorima i varijacijama nenavedenim ovdje. 
 Deucalion Carlosa Parade, Genealogical Guide to Greek Mythology.

Izvori 
 Liddell and Scott's Greek-English Lexicon at the Perseus Project

Vidi još 
 Potop (mitologija)

Problemi
Muškarci (grčka mitologija)
De fakto

De fakto () je latinski izraz koji znači "činjenično" ili "u praksi". Obično se koristi kao suprotnost izrazu de jure (; koji znači "po zakonu") kad se govori o pitanjima zakona, administracije ili pravila poput standarda koja se mogu naći u svakidašnjem životu, a stvorena su bez ili protiv pravila. 

Kad se govori o nekoj pravnoj situaciji, de jure označava ono što kaže zakon, a de fakto označava ono što se događa u praksi (i što može i ne mora biti zakonito). 

Izraz de fakto se može koristiti i kad nema odgovarajućeg zakona ni standarda, ali postoji dobro utvrđena praksa u životu, iako možda ne i univerzalna.

Pravo
Latinske pravne fraze
Tesla rodster

Tesla rodster (eng.Tesla Roadster) je električni sportski dvosed koji se napaja litijum-jonskim baterijama, a proizvodi ga Tesla motors (San Karlos, Kalifornija, SAD). Tesla tvrdi da njihov automobil može da ubza od 0 do 100km/h za manje od 4 sekunde te da na jedno punjenje može preći oko 320km. Uz to se tvrdi da je efikasnost Tesla rodstera 133Wh/km (4.7 mi/kWh) što je ekvivalentno 1,74 l/100 km).

Tesla Roadster može ubrzati do 100 km / h za manje od 4 sekunde. Najveća brzina prisilno ograničena 201,1 km /  h. Punjenje litij-ionskih (Li-ion) baterija je dovoljno za 300-400 km. Trošak osnovnog modela je 109.000 dolara.

Razvoj i istorija 

Automobil je zvanično prvi put prikazan 19. jula 2006. u Santa Monici, 
Kalifornija, na događaju kojem je prisustvovalo 350 pozvanih zvanica. Promocija je održana u hangaru aerodromai pokraj Santa monike.

Rodster je razvijen uz pomoć Lotusa.

Reference

Spoljašnje veze 

 www.teslamotors.com  - Zvanični sajt Tesla motorsa 
 Tesla Motors' list of media articles written about their product 
 CNET News image gallery
 "Tesla Motors Unveils All-Electric Roadster Tonight"
 "Tesla Roadster unveiled in Santa Monica" (article at www.autobloggreen.com)
 Wired News: "Battery-Fueled Car Will Smoke You" - First public review of the car.
 AutomoBlog article 
 Netscape article with pictures and video by AutoblogGreen 
 AutoBlogGreen exclusive interview with Elon Musk
 ‘Battery Life’, Lucire, online edition, January 21, 2007
 BBC News Video
 GreenerMachine Tesla Roadster Review

Automobili
Ni na nebu ni na zemlji

Ni na nebu ni na zemlji je mini-album iz 1994. koga je izdala grupa Bajaga i instruktori.

Pjesme 

 Naslovna tema (ver.1)
 Moji drugovi (ver.1)
 Ni na nebu ni na zemlji (ver.1)
 Beograd ‘93
 Naslovna tema (ver.2)
 Moji drugovi (ver.2)
 Ni na nebu ni na zemlji (ver.2)

Bajaga i instruktori
Eber

V. Heber (ime potomka Ašerovog i Jaelinog supruga). 
V. Eber Finn za legendarnog irskog kralja.

Eber (עֵבֶר, standardni hebrejski , tiberijski hebrejski , Arabic: هود) je ličnost iz Hebrejske Biblije. Bio je praunuk Noinog sina Šema i otac Pelegov i Joktanovog. Bio je predak Abrahama koji se smatra ocem Izraelita i Arapa.

Po židovskoj tradiciji, Eber, praunuk Šemov, odbio je pomoći pri gradnji Babilonskog tornja, pa se njegov jezik nije izmiješao nakon njegovog pada. On i porodica su očuvali iskonski ljudski jezik (lingua humana na latinskom ili Gortighern). Nakon toga se jezik nazivao hebrejski prema Eberu. (Postoje različita teološka stajališta o ovom pitanju; v. također Edenički i Adamski jezik.)

Ime "Eber" zajedno s izrazom Hapiru proučavatelji Biblije smatraju korijenom riječi "hebrejski", a "eber" se najčešće tumači kao "bok" ili "onostrano", ali isto tako i kao preko, suprotna strana ili prijelaz.

U nekim prijevodima Novog zavjeta, navodi se kao Heber ([Luka 3:35] ...sin Serugov, sin Reuov, sin Pelegov, sin Heberov, sin Šelahov...); 
međutim, ne bi se trebao miješati s Heberom iz Starog zavjeta (različiti hebrejski ispis חבר), unuk Ašeriovim ([Knjiga postanka 46:17] Sinovi Ašerovi: Jimna i Jišva i Jišvi i Beria i njihova setra Sera. I sinovi Berijini: Heber i Malkiel).

Prema tradiciji, Eber je umro u dobi od 464 godine kada je Jakov imao 20 godina. Hebrejski kalendar sinkronizira taj datum s 1817. pne..

Biblijske ličnosti
Jakov

Jakov ili Jakob, ili Jakub, (hebrejski: יַעֲקֹב, moderni: , tiberijski: ; arapski: يعقوب, ; "drži petu"), također poznat kao Izrael, ili Izrailj (hebrejski: יִשְׂרָאֵל, moderni: , tiberijski: ; arapski: اسرائيل, ; "Borio se s Bogom"), je treći biblijski patrijarh. Njegov otac je Isak, a djed mu je Abraham. Jakov je igrao važnu ulogu u nekim od događaja opisanim u Knjizi Izlaska.

Vanjske veze 

 Behind Jacob’s deal with Laban - its genetics illustrated 
 Biblaridion magazine:  Jakov kao paradigma države Izrael 
 Jacob in the Biblical Encyclopedia Tanakh Profiles  (hebrejski i engleski)

Biblijske ličnosti
Zemlja Gošen

Zemlja Gošen (hebrejski: גֹּשֶׁן, tiberijski: ) je naziv mjesta spomenutog u biblijskoj priči o Josip. Septuagint mjesto navodi kao Gesan (grčki: γεσαν, , ), a Artapan kao Kessan (), kao egipatski ().

Smatra se da je Gošen/Gesem nekoliko kilometara od drevne egipatske prijestolnice Avaris (egipatski: ), gdje je kasnije sagrađen grad Pi-Rameses.

Gošen se smatra mjestom gdje su Izraeliti živjeli u Egiptu za vrijeme sužanjstva.

Reference 

Gosšen, Zemlja
O'Flaherty

O'Flaherty je veliki irski klan, koji se prvotno zvao Muintir Mhurchadha, a u kome je ime Ua Flaithbertaig postalo ime vladajuće dinastije. Matična teritorija mu je bila Maigh Seola, a Ua Flaithbertaig su sjedište imali na otoku u Loch Cime (danas Lough Hackett). Teritorija pod kontrolom klana se prostirala od Headforda i Tuama na sjeveru do Dún Bhun na Gaillimhea (kasnije grada Galway) na jugu.

Nakon anglo-normanske invazije u pobune Connachti ranih 1200-ih dinastija i srodni klanovi su protjerani u Iar Connacht; njihov tadašnji vođa bio je Aed Ua Flaithbertaigh, koji je umro 1236. Ostali su vladari područja do 1650-ih, kada je većinu zemljišta konfiscirao englski Commonwealth. Međutim, nositelji prezimena se često mogu naći u tom području kao i drugim dijelovima Grofovije Galway. Tri člana porodice su posljednjih decenija služili kao gradonačelnici Galwaya.

O'Flaherty je anglicizirana verzija Gaeličkog Ó Flaithbheartaigh, što se najčešće prevodi kao "sjajan vladar". Moto klana je Fortuna Favet Fortibus, ili "Sreća služi hrabre". Postoje mnoge verzije imena, uključujući Flaherty, Fleharty, Flaverty, Faherty, Fairty, Laverty i Lafferty. O'Flahertyjevi su bili ratoborni, o čemu svjedoči znak koga su objesili na zapadnim vratima grada Galway: "neka nas Bog sačuva od divljih O'Flahertyjeva". Za razliku od svojih susjeda-trgovaca u anglo-normanskom gradu, O'Flahertyjevi su očuvali brehonske zakone, prema kome se poglavar klana ili taoiseach birao među širom porodicom umjesto da je titulu nasljeđivao najstariji sin. O'Flahertyjevi vladali zemljom preko niza zamaka, od kojih je najveći, Aughnanure, kraj Oughterarda, danas otvoren javnosti.
 Flaithbertaigh O Flaithbertaigh, (1090-e)
 Aedh O Flaithbertaigh, u.1236. 
 Roderick O Flaherty - historičar, posljednji poglavar klana O'Flaherty clan.
 Grace O'Malley (piratska kraljica, Granuaille) - udana u klan O'Flaherty.
 Liam O'Flaherty - autor The Informera
 Hugh O'Flaherty - vatikanski svećenik koji je za vrijeme drugog svjetskog rata spasio mnoge živote
 John Flaherty
 Peter F. Flaherty
 Joe Flaherty
 Stephen Flaherty
 Jim Flaherty
 Robert J. Flaherty
 Sean Peter Flaherty - plivač
 Vince Flaherty
 James A. O'Flaherty - irski flautist
 Sir Murrough na Maer O Flaherty, u.1627.
 Haley Flaherty

Irska prezimena
Historija Irske
Irske porodice
Roderick O'Flaherty

Roderick O Flaherty (Irsko ime Ruaidhrí Ó Flaithbheartaigh, Ruairí Ó Flaitheartaigh) (1629 – 1718 or 1716), bio je irski historičar. Rođen je u grofoviji Galway te je naslijedio zamak Magh Cuilinn (Moycullen) i posjede. 

O'Flaherty je bio posljednji de jure Lord Iar Connachta, i posljednji priznati poglavar klana O'Flaherty. Najveći dio porodičnih posjeda je izgubio za vrijeme Cromwellijanskih konfiskacija 1650-ih. Ostatak mu je na prevaru ukrao zet Richard Nimble Dick Martin of Ross. Roderick O'Flaherty je u siromaštvu umro u Parku, kraj Bearne.

Reference 
 Peter Berresford Ellis, The Fabrication of 'Celtic' Astrology, The Astrological Journal (vol 39. n. 4, 1997)

Historičari
Rođeni 1629.
Umrli 1718.
Kranaj

U grčkoj mitologiji, Kranaj je bio drugi po redu kralj Atene, naseljednik Kekropa I.

Život 
Kranaj je autohton (rođen iz zemlje, Geje), kao i njegov prethodnik. Za vrijeme vladavine se dogodila poplava iz priče o Deukalionu. Oženio je Pediju, spartansku ženu, s kojom je imao Kranaju, Kranehmu, i Atis. Po Atis je ime dobila Atika nakon njene smrti u ranoj dobi, iako je po drugim tradicijama bila majka, zajedno s Hefestom, Erihtonija. Kranaja je svrgnuo Amfiktion, Deukalionov sin, koga je kasnije svrgnuo Erihtonije.

Muškarci (grčka mitologija)
Kraljevi Atene
Mitološki vladari