alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kabul

Kabul (perzijski:کابل - Kâb'l) je glavni grad Afganistana. Procenjeno je da ima između 2 i 4 miliona stanovnika.

Geografija 
Grad leži u uskoj dolini rijeke Kabul, u visokim planinama blizu Kiberskog prolaza. Povezan je sa Tadžikistanom preko tunela koji prolazi kroz planinu Hindukuš. Industrija je slabo razvijena zbog čestih ratova od 1979. godine. Gradsko stanovništvo je multinacionalno i čine ga Afganistanci, Paštuni, Tadžici i Hazari.

Gradska infrastruktura je još uvek u veoma lošem stanju. U gradu saobraća samo 108 autobusa na višemilionsko stanovništvo. U planu je ponovna izgradnja mreže za elektrobuse a konačnu ocenu daće stručnjaci iz češke Škode. Ovaj projekat procenjen je na 23 miliona $. Takođe Indija, Iran i Japan obećali su donacije u vidu regularnih autobusa.

U gradu postoje samo tri banke. Većina hotela se trenutno renovira a za 2006. najavljeno je otvaranje više luksuznih hotela a najveći će biti iz lanaca Hajat i InterKontinental.

Znamenitosti, kultura i školstvo 
U starom Kabulu nalazi se veliki broj bazara i uskih vijugavih ulica. Znamenitosti grada su:
 Baburov grob i bašte
 Grob Šaha Timura
 Mauzolej Šaha Mohameda Nadira
 Pagmanske bašte
 Palata Darul Aman
 Narodni Muzej Avganistana
 Univerzitet u Kabulu

 
Gradovi u Afganistanu
Glavni gradovi u Aziji
Jugo (razvrstavanje)

Jugo je izraz koji se koristi za:
 Jugo (Yugo), automobil koji se proizvodio u Kragujevcu, Srbiji;
 jugo, odnosno široko, vjetar koji puše na Jadranu;
 nadimak osoba koje nose ime Jugoslav;
 prefiks koji je u prošlosti, a i danas označavao povezanost za Jugoslaviju, koristi se u pojmovima kao što su "jugokomunizam", jugonostalgija, jugofobija; ali i sadržava naslov tvrtki kao što su Jugovinil, Jugoplastika i sl.
 Jugo (pjesma), koju izvode Marijan Ban i Giuliano
Marijan Ban

Marijan Ban (Split, 8.2. 1963.) je hrvatski pjesnik i glazbenik. 

Bivši frontmen grupe Daleka obala. Nakon prvih uspjeha (1990.) s grupom je postao profesionalni glazbenik.
Oženjen s Dominom, te imaju troje djece: Marko (1987.), Anka (1990.) i Mirta (1993.).

Diskografija 
Daleka obala

Albumi 
 album snimljen u studiju Radio-Brača, kod izdavačke kuće Luxor design (1988.)
 "Daleka Obala" (Suzy, 1990.)
 "Ludi mornari dolaze u grad" (Croatia Records, 1992.)
 "Mrlje" (Croatia Records, 1993.)
 "Morski pas" (Croatia Records, 1994.)
 "Di si ti" (Croatia Records, 1997.)
 "1999-2000" (Dancing Bear, 1999.)

Uživo 
 "USPOMENE - Sve najbolje uživo" dvostruki CD (Dancing Bear, 2002.)

Kompilacije 
 "Od mora do mora" (kompilacija) (Croatia Records, 1998.)
 "Daleka obala - The Ultimate Collection" (kompilacija 2CD) (Croatia Records, 2008.)

Marijan Ban & ostali

Albumi 
 "Staro zlato" (Menart, 2003.)

Vanjske veze 

 Web stranice Marijana Bana 
 Biografija Marijana Bana

Ban, Marijan
Maestral

Maestral je osvježavajući sjeverozapadni vjetar koji u toplim danima puše s mora na kopno.

Javlja se uglavnom ljeti i puše samo uz obalu i rijetko dopire dalje od 20 M prema unutrašnjosti i strogo je prizemni vjetar (do 300 m visine). Počinje puhati oko 10 sati. Oko 14 sati maestral postiže svoj maksimum i uvijek završava prije zalaska Sunca (obično do 18 sati). Maestral prati lijepo vrijeme i pri tome znatno ublažuje ljetnu sparinu. Normalno puše kao slab vjetar (do 4 Bf). U Trščanskom zaljevu je najslabiji, prema jugu sve jači, a u Otrantskim vratima dostiže jačinu 6-7 Bf, uz dosta teško more. Olujni maestral (tzv. maestralun) javlja se kao posljedica prolaza frontalnih poremećaja. Maestral na našoj obali puše uglavnom iz NW, skreće do WNW, a kod albanske obale i do SW. Na talijanskoj obali smjer mu je prosječno E, a negdje i SE i najjači je oko 16 sati, a često se nastavlja i noću kada se javlja jače valovito more. U toku dana maestral mijenja svoj smjer udesno, tj. za suncem. Maestral često prate kumulusi lijepa vremena.

Vjetrovi
Miloš Milićević

Ime i prezime Miloš Miličević može se odnositi na dvije ličnosti:
 Miloš Miličević (enigmat);
 Miloš Miličević (glumac)
 [Милићевић (психолог)]

Imenjaci
Pozitivistički kalendar

Pozitivistički kalendar je predlog za reformu kalendara francuskog naučnika Ogista Konta iz 1849, a na osnovu ranijeg dela Marka Mastrofinija.

Kont je predložio solarni kalendar sa 13 meseci od po 28 dana i dodatnim danom praznika/blagdana posvećenom sećanju na mrtve, što je ukupno 365 dana. Ovaj dodatni dan je pridružen poslednjem mesecu i nalazio se van sedmičnog ciklusa, tako da je prvi dan meseca (i godine) uvek bio ponedeljak. Na prestupnu godinu bi se uz ovaj memorijalni dan mrtvih nalazio još jedan festivalski dan, posvećen svetim ženama i koji bi takođe bio van sedmičnog ciklusa. Godina je počinjala 1.januara/siječnja, a i pravilo za određivanje prestupnih godina je bilo isto kao u gregorijanskom kalendaru. Godina 1. ("Velike Krize") po ovom kalendaru bi odgovarala 1789. po gregorijanskom sistemu. 

Meseci su imenovani po velikim ličnostima zapadnoevropske istorije iz oblasti nauke, religije, filozofije, industrije i književnosti, po hronološkom poretku. Imenovan je i svaki dan u godini i to ne po katoličkim svecima, kao u gregorijanskom kalendaru, niti po poljoprivredi Ile-de-France-a (pariskog regiona), kao u francuskom revolucionarnom kalendaru, već po nekim nižim figurama iz povesti raznih oblasti ljudske aktivnosti. 

Tako napredovanje godine izgleda kao povest ljudskog roda i načina na koji on razmišlja o svetu oko sebe. 

Kont je 1849. pisao da je svoj kalendar nazvao "prekidom kontinuiteta" sa starim načinom razmišljanja, a deo tog prekida, ili raskida, bio je i ovaj humanistički kalendar. On ga je nazvao "privremenom institucijom, predodređenom da sadašnjem izuzetnom stoleću posluži kao uvod u apstraktno obožavanje Čovečanstva"

Poput većine drugih Kontovih planova, pozitivistički kalendar nikada nije bio u širokoj upotrebi. Dankan Stil, pisac knjige Marking Time, veruje da je, osim religijskih referenci koje je kalendar nosio, sama novina naziva meseci bila dovoljna da kalendar ne bude široko prihvaćen.
"Glavni razlog zbog kojeg njegov predlog [za reformu kalendara] nije našao povoljnog prijema kod većeg broja ljudi je izgleda to što je on insistirao da mesece nazove po raznim čuvenim ljudima iz istorijskih i modernih vremena.... Mora se priznati da bi izgledalo čudno navoditi datum kao treći dan Homera, a mesec nazvan po bardu [Šekspiru] i pominjanje Šekspirove 'Dvanaeste Noći' bi bilo dvosmisleno. " 
Spisateljica Triša Lutens piše da se ideja da se dani nazovu po književnim ličnostima, kao da su to katolički blagdani, nije primila van pozitivističkog pokreta.
"Van pozitivističkih krugova, kanonizacija književnih sekularnih svetaca je skoro uvek bila pomalo obojena ironijom ili nostalgijom, a pozitivistički krugovi nikada nisu bili masovni. 

Kalendar je poslužio kao inspiracija za Međunarodni fiksni kalendar

Fusnote

Spoljne poveznice 

 Interaktivni pozitivistički kalendar (na engleskom, sa svim danima)
 Calendrier positiviste, Auguste Comte, April 1849 (1993 re-edition). (na francuskom, PDF)

Kalendari
Predloženi kalendari
Sociologija
Afroamerička muzika

Afroamerička muzika (engleski: African American Music), također poznata pod nazivom crna muzika, a u prošlosti kao rasna muzika (race music) je okvirni termin za niz muzičkih stilova i muzičkih žanrova koji su nastali ili bili pod utjecajem afroameričke kultzure u SAD. Muzika je nastala od robova dovedenih u Sjevernu Ameriku, koji su sa sobom donijeli poliritmičke pjesme tipične za stotine različitih etničkih grupa širom zapadne i subsaharske Afrike. U SAD su se te brojne kulturne tradicije spojile s utjecajem polke, valcera i drugih oblika evropskemuzike. Kasniji periodi su vidjeli značajne inovacije i promjene. Afroamerički žanrovi, koji su se razvijali s daleko manje veze sa i utjecaja stare domovine nego što je to slučaj kod drugih rasnih i etničkih grupa danas čine najširi raspon različitih muzičkih stilova u SAD; također su se pokazali utjecajnijima - u SAD i van njenih granica - nego što je to slučaj s drugim tradicijama. svi vole kaju i lauru

Povezano 
 Banjo
 Beach music
 Blackface
 Blues
 Kulturna aproprijacija
 Jazz
 Juke joint
 Muzika afričke dijaspore
 Quiet storm]
 Rhythm and blues
 Rock and roll
 Spiritual

Vanjske veze 

 Shall We Gather at the River, a collection of African American sacred music,; made available for public use by the State Archives of Florida
 Black Music Milestones  20 Historical Milestones in African-American Music
 African American Real History: http://www.thelawkeepers.org/whatis1.htm 
 https://web.archive.org/web/20070630200641/http://members.tripod.com/jrmoore1958/moors.html

 
Američka muzika
Muzički žanrovi
Muzika
Traseologija

Traseologija U prevodu nauka o tragovima predstavlja novu kriminalističku disciplinu koja izučava nastajanje tragova fizičke, hemijske i biološke prirode, kao i načine, metode i sredstva za njihovo pronalaženje, fiksiranje i korišćenje u cilju otkrivanja i rasvetljavanja krivičnih dela i utvrđivanje identiteta njihovih učinilaca. Ova nauka u savremenom životu svakim danom sa svojim užim specijalnostima (opšta trasologija, kriminalistička balistika, daktikloskopija, kriminalistička hemija, ispitavanje dokumenta, kriminalistička biologija i ispitivanje požara, eksplozija i havarija dobija sve više na značaju. Organi gonjenja i pravosudni organi pokušavajući da rasvetle najteža krivična dela, u svom delokrugu rada koriste tragove pronađene na licu mesta gde su izvršena krivična dela.

Kako i bivši Zakon o krivičnom postupku i sadašnji Zakonik o krivičnom postupku, tako ni novi Zakonik o krivičnom postupku iako govori o tragovima krivičnog dela iste bliže ne definiše. Kriterijumi podele tragova su brojni.

Prema prirodi identifikacioni tragovi se mogu podeliti u tragove obličja, tragove hemijskih supstanci, tragove koji predstavljaju delove celine i biološke tragove. Biološki tragovi se mogu ispoljiti u tri osnovna vida i to kao tragovi ljudi, tragovi životinja i tragovi biljaka. U procesu trasološke identifikacije koriste se brojne metode a predmet ovog dela rada biće samo biološke metode. Za primenu ovih metoda ispitivanja u procesu trasološke identifikacije podobni su samo tragovi biološke prirode koji čine:

a) tragovi ljudskog porekla - krv, izlučevina - sperma i pljuvačka, dlaka i kosa, koža, mišići i kosti;

b) tragovi životinjskog porekla, krv, tkiva, dlake, perje, krljušt ribe i sl.;

c) tragovi biljnog porekla - delovi biljke, komadi stabla i grana, lišće, trava i sl.

Biološke metode ispitivanja tragova koriste se za utvrđivanje grupne pripadnosti tragova i objekata na osnovu utvrđivanja njihovih opštih karakteristika.

Kriminalistika
Pira (grčka mitologija)

U grčkoj mitologiji, Pira je bila kći Epitemeja i Pandore te supruga Deukalion.

Kada je Zeus odlučio okončati Brončano doba s velikim potopom, Prometej je tada rekao svom sinu Deukalionu rekao da sagradi arku. Tako su Deukalion i Pira preživjeli, a za vrijeme potopa došli na vrhe gore Parnasa.

Kada je potop završio, Deukalion je pitao proročište u Themisu kako da ponovno napuči zemlju. Rečeno mu je da baci kosti svoje majke iza sebe. Deukalion i Pira su shvatili da se "majka" odnosi na Gaju, majku svih živih bića, a "kosti" na kamenje. Oboje su nakon toga iza ramena bacali kamenje - ono koje je bacila Pira postale su žene, a ono koje je bacio Deukalion postali su muškarci. 

Deukalion i Pira su imali jednog sina - Hellena - te Amfiktiona, koji je prema nekim tradicijama bio autohton.

Grčka mitologija
Amfiktion

Ovo je članak o Amfiktionu, mitološkoj osobi. Za Amfiktioniju, drevnu grčku vjersku organizaciju, vidi Amfiktionska liga. 

Amfiktion (grčki ̓Αμφικτυών) je u grčkoj mitologiji sin Deukaliona i Pire, iako neke tradicije tvrde da je autohton (rođen iz Zemlje). Amfiktion je bio kralj Termopila te oženio kći kralja Kranaja od Atene. Tada je svrgnuo Kranaja te se proglasio kraljem Atene. Vladao je Atenom deset godina i osnovao Amfiktionsku ligu, koja se u sastajala u Termopilu. Amfiktioona je svrgnuo Erihtonije Atenski, još jedan autohtoni kralj Atene.

Muškarci (grčka mitologija)
Kraljevi Atene
Mitološki vladari
Erihtonije I od Atene

Kralj Erihtonije (također poznat po nazivima Erichthonios ili Erichthonios) je bio rani kralj Atene iz legendi. Po nekim tradicijama bio je autohton (rođen iz tla) i odgajan od božice Atene. Rani povjesničari su bili skloni njega i unuka Erehteja navoditi kao istu osobu, ali od 4. vijeka pne. se smatraju različitim ličnostima.

Rođenje 
Prema Apolodoru, Atena je posjetila hromog boga vatre Hefesta, svog brata, kako bi naručila oružje, ali je Hefest odjednom bio tako ovladan požudom da ju je pokušao zavesti u svojoj kovačnici. Atena je, nastojeći očuvati djevičanstvo, pobjegla ali ju je bog-kovač, usprkos hromosti, sustigao i bezuspješno pokušao silovati. Za vrijeme borbe je njegovo sjeme palo na Atenino bedro, te ga je Atena, zgađena, obrisala komadom vune. Vunu je bacila na tlo, te je tako oplodila Geju, Majku Zemlju. Geja je odgojila malog dječaka i nakon toga ga vratila Ateni, a Atena ga je nazvala Erihtonije, od riječi chthon za "zemlju", te ga je stavila u mali kovčeg, a željela ga je učiniti besmrtnim.

Erihtonije u kovčegu i život 
Atena je potom kovčeg dala trima kćerima Kekropa, kralja Atene - Herzi, Pandrosi i Aglauri - i upozorila ih da je nikada ne otvore. Ovladane znatiželjom, Aglaulura i Herza (iako neki izvori spominju samo jednu sestru, odnosno Aglauru) otvorile su kutiju i u njoj pronašle dijete i budućeg kralja Erihtonija ("nevolje rođene iz Zemlje"). Sestre su bile užasnute prizorom - ili zmijom obmotanom oko djeteta, ili djetetom koje je bilo polu-zmija i polu-čovjek - te su poludjele i bacile se sa Akropole. Druge priče govore da ih je ubila zmija. Jedna od priča govori i da je vrana je vidjela otvaranje i odletjela reći Ateni koja je postala bijesna i ispustila planinu koja je postala brdo Lykabettos. Od njezina gnjeva nije bila pošteđena ni vrana - Atena joj je dotad bijelo perje zavila u crno. Kada je narastao, Erihtonije je prognao Amfiktiona, koji je bio uzurpirao prijesto od Kranaja dvanaest godina ranije, te postao kralj. Oženio je Najadu Praksiteju te imao sina Pandiona I. U to doba ga je Atena često štitila. Osnovao je panatenski festival u čast Atene, i podigao drvenu statuu na Akropoli. Prema Parijskom mramoru, naučio je ljude kako da uprežu konje i koriste dvokolice, tope srebro i obrađuju zemlju plugom. Govori se da je Erihtonije izmislio kvadrigu, četveropreg. Erihtonija je naslijedio sin Pandion I. Njegov simbol je zmija, a na Partnenonu je predstavljen statuom zmije skrivene iza Ateninog štita.

Vanjske veze 

 Greek Mythology Link dictionary

Muškarci (grčka mitologija)
Kraljevi Atene
Mitološki vladari
Otok (grad)

Otok je grad u istočnom dijelu Hrvatske.

Zemljopis 
Otok je smješten u slavonskom delu panonske nizine. Nalazi se u Vukovarsko-srijemskoj županiji.

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo 
Poduzetnička zona Otok koja se nalazi između Otoka i Komletinaca i zove se Skorotinci  .

Poznate osobe 
 Petar Matoš (1890.- 1967.) izumitelj,književnik,matematičar i slikar koji živio u New Yorku a podrijetlo mu je iz otoka koji je primio mnoge nagrade za svoj rad u SAD-u. Vukla ga je želja da posjeti svoju domovinu a pogotovo svoj rodni Otok ali nije umro je toga nesretnoga dana 24.10.1967. ali sve što je stekao ostavio je svom praunuku Petru koji i danas Živi u otoku.

Spomenici i znamenitosti 
 Park prirode "Virovi"
 crkva koja je posvećena Sv. Antunu Padovanskom.

Obrazovanje 
 OŠ Josip Lovretić
 Dječji vrtić Pupoljak
 OŠ Vladimir Nazor, Komletinci

Kultura

Sport 
 HNK Otok
 Atletski klub "Otok" 
 Boksački klub "Otok"
 Kickboxing klub "Otok"
 Rukometni klub "Otok"
 Taekwondo klub "Otok"

Vanjske veze 
 http://www.opcina-otok.com/ 

Gradovi u Hrvatskoj
Vukovarsko-srijemska županija
Andrijaševci

Andrijaševci su naselje i sjedište istoimene općine na istoku Hrvatske.

Zemljopis

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Andrijaševci imala je 4.249 stanovnika, raspoređenih u 2 naseljena mjesta:
 Andrijaševci - 2.165
 Rokovci - 2.084

Nacionalni sastav , 2001. 
 Hrvati - 4.202 (98,89)
 Srbi - 10 (0,24)
 Mađari - 7 (0,16)
 Rusini - 4
 Albanci - 2 
 Bošnjaci - 2
 Crnogorci - 1
 Makedonci - 1
 Slovaci - 1
 Ukrajinci - 1
 neopredijeljeni - 9 (0,21)
 nepoznato - 9 (0,21)

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 
 

Vukovarsko-srijemska županija
Plitvička jezera

Ovo je stranica o nacionalnom parku Plitvička jezera. Ako tražite općinu Plitvička Jezera, njezina se stranica nalazi ovdje: Plitvička Jezera (općina).

Nacionalni park Plitvička jezera osobita je geološka i hidrogeološka krška pojava. To je šumovit je planinski kraj u kojem je nanizano 16 manjih i većih jezera kristalne modrozelene boje. Vodu dobivaju od brojnih rječica i potoka, a međusobno su spojena pjenušavim kaskadama i šumnim slapovima.

Odvojena sedranim barijerama, za koje je bilo odlučno razdoblje od posljednjih desetak tisuća godina, temeljna je osobitost Parka. 
Prostrani šumski kompleksi, iznimne prirodne ljepote jezera i slapova, bogatstvo flore i faune, planinski zrak, kontrasti jesenjih boja, šumske staze i drveni mostići i još mnogo toga dio su neponovljive cjeline koju je i UNESCO proglasio svjetskom prirodnom baštinom.

Nacionalni park 
Kompleks Plitvičkih jezera proglašen je nacionalnim parkom 1949. godine. Ukupna površina je 29.685 hektara, od čega jezera čine 200 ha, šume 13.320 ha, a ostalo su travnjaci i ostale površine. Prosječna nadmorska visina je 600 m. Najniža točka je 367 m na Koranskom mostu, a najviša 1279 m na Seliškom vrhu. Godine 2006., bilo je 866.218 posjetilaca. Nalazi se na području dvije županije, 91 % parka je u Ličko-senjskoj županiji, a 9 % u Karlovačkoj županiji. Park je podijeljen na užu i širu zonu prema stupnju zaštite.

Legenda 
Plitvička jezera sastoje se od 16 jezera koja su smještena na području između Male Kapele i Plješivice u Lici. Cijeli se ovaj kraj na nekim kartama još uvijek naziva Vražji vrt, zbog svojeg položaja i povijesti. Prema legendi Plitvička su jezera nastala nakon velike suše. Ljudi, životinje i bilje, čeznuli su za kapljicom vode. Narod se molio i molio. Tada se u dolini pojavi Crna Kraljica sa svojom veličanstvenom pratnjom; ona se smilovala narodu i uz jak vjetar i grmljavinu na zemlju je konačno pala kiša. Kiša je padala tako dugo dok razina vode nije narasla dovoljno da oformi jezera.

Reference

Poveznice 
 Nacionalni parkovi

Eksterni linkovi 

 Nacionalni park Plitvička jezera
 Plitvička jezera fotogalerija

Plitvička jezera
Svjetska baština u Hrvatskoj
Nacionalni parkovi Srbije

U Srbiji ima 5 nacionalnih parkova, dok su 2 u postupku zaštite.

Uvod 
U prirodnoj baštini svake zemlje nacionalni parkovi zauzimaju posebno mesto. To su područja od izuzetnog prirodnog, ali i kulturno-istorijskog značaja. Oni podrazumevaju jedan od najviših oblika zaštite životne sredine. Zaštita prirode u Srbiji ima dugu tradiciju. Prvi pisani trag o tome se nalazi u Dušanovom zakoniku (član 123.) iz 14. veka, gde se definiše mogućnost i zabranjuje prekomerna seča šuma u tadašnjem Srpskom carstvu. Svojim ukupnim vrednostima danas nacionalni parkovi nadilaze granice Srbije i uključeni su u Evropsku federaciju nacionalnih parkova - EUROPARC.

Nacionalni parkovi u Srbiji 
 Nacionalni park Fruška gora
 Nacionalni park Đerdap
 Nacionalni park Kopaonik
 Nacionalni park Tara
 Nacionalni park Šar-planina
 Nacionalni park Stara planina
 Nacionalni park Kučaj-Beljanica

Nacionalni park Fruška gora 
Ovaj nacionalni park je osnovan 1960. godine. Među njegove najveće vrednosti se ubrajaju listopadne šume kitnjaka, graba i bukve, kao i fragmenti stepske vegetacije. Što se tiče kulturno-istorijske vrednosti, u ovom parku se nalazi 16 manastira koji potiču s kraja XV i početka XVI veka. Zbog značajne uloge ovih manastira u razvoju i očuvanju kulture, pismenosti i duhovnosti srpskog naroda, Frušku goru su često nazivali Srpska Sveta gora.

Nacionalni park Đerdap 
Osnovan je 1974. godine. Najveće prirodne vrednosti su mešovite listopadne prašume koje čine orah, mečka leska, koprivić i bukva, kao i šibljaci jorgovana. Takođe, krečnjačke litice predstavljaju stanište retkim biljkama, a rečni tok Dunava stanište retkim ribama: jesetre i morune. U okviru ovog parka se nalazi i Lepenski vir, arheološko nalazište.

Nacionalni park Tara 

Najveće prirodne vrednosti ovog parka osnovanog 1981. su šume pančićeve omorike, prašume bukve, jele i smrče, kao i tresava okruzena pomenutom šumom pančićeve omorike.Ispod severnih padina Tare lezi varosica Bajina Basta.

Nacionalni park Kopaonik 
Kao i Tara i ovaj nacionalni park je osnovan 1981. godine. Njegovo bogatstvo čine mešovite šume smrče, jele, bukve i javora, gde se posebno izdvajaju stare šume smrče („balkanska tajga“), subalpijske zajednice patuljaste smrče i polegle kleke, kao i krečnjačke litice koje su stanište retkih biljaka poput runolista. Takođe su i tresave stanište retkih vrsta.Najpoznatiji i najviši vrh je Pančićev vrh sa visinom od 2017.metara.Kopaonik je jedno od naposećenijih turstičkih parkova u Srbiji.

Nacionalni park Šar-planina 
Osnovan je 1986.. godine. Najveće vrednosti Šar-planine su očuvane šume molike i munike, ali i mešovite listopadne šume koje predstavljaju stanište balkanskog risa. Tu su i žbunaste zajednice bora krivulja, a visokoplaninski regioni i serpentinski kamenjari su staništa retkih biljaka. Na Šari se nalaze i lednički cirkovi sa glacijalnim jezerima.

Vidi još 
 Nacionalni parkovi Crne Gore

Eksterni linkovi 
 Fruška gora 
 Đerdap
 Tara
 Kopaonik
 Šar-planina
 Tara, Discoverserbia.org - kompletan vodič kroz Srbiju
 Digitalna mapa Tare sa markerima vidikovaca, smeštaja i drugih korisnih informacija 
Tara
Nacionalni parkovi Crne Gore

U Crnoj Gori ima pet nacionalnih parkova.

Reljef Crne Gore 
Planinski reljef Crne Gore objašnjava pojavu mnogih kanjona, klisura i pećina, a dodatnu lepotu obezbeđuje bogatstvo izuzetno očuvanih šuma u čijem sastavu ima mnogo endemskih vrsta, te bogatstvo voda, potoka, izvora, pašnjaka, itd. 

U prirodnoj baštini svake zemlje nacionalni parkovi zauzimaju posebno mesto. Svojim ukupnim vrednostima nacionalni parkovi nadilaze granice Crne Gore i uključeni su u Evropsku Federaciju Nacionalnih parkova - EUROPARC.

Nacionalni parkovi u Crnoj Gori 
 Nacionalni park Durmitor
 Nacionalni park Lovćen
 Nacionalni park Biogradska gora
 Nacionalni park Skadarsko jezero
 Nacionalni park Prokletije

Vidi još 
 Nacionalni parkovi Srbije
Hedonizam

Hedonizam (grč. hēdonē, užitak) etički je nauk koji, kao podvrsta eudaimonizma, užitak smatra vrhovnim dobrom i ciljem ljudskog djelovanja. Pritom se užitak može odrediti vrlo različito: kao osjetilni, kao duhovni, ili oboje. Ugoda je najviše dobro, a svako bi djelovanje trebalo težiti što većem povećanju ugode (ne nužno radnikove). 

Prvi je teoretičar hedonizma bio Aristip iz Kirene, Sokratov učenik i utemeljitelj kirenske filozofske škole. Razvijajući Sokratovu temu dobra, Aristip je dobro odredio kao užitak. Čovjeku pripada samo ono što je sadašnje te stoga treba uživati od danas do sutra, jer je nada u neko buduće dobro uvijek povezana s nemirom uzrokovanim neizvjesnošću sudbine. Bitno je da mudrac dominira užitkom, a ne obratno. 

Pojam užitka ključan je element i u filozofiji Epikura i Epikurove filozofske škole. No dok filozofi kirenske škole prednost daju užicima kakvi su radost i veselje, Epikur je smatrao da užitak čine stanja kakva su sloboda od straha i požuda i odsutnost boli. Prema Epikuru, ljudsko djelovanje treba biti upravljeno postizanju nepomućenosti duha (ataraksije).

U čitavoj su povijesti filozofi kritizirali nauk hedonizma. Među najvećim mu je protivnicima Kant, prema kojemu se moral ne može povezati s užitkom ili zadovoljstvom. U modernoj filozofiji nisu se mogle zaobići psihologijske teorije koje u užitku vide odlučujući faktor motivacije. Tako na primer Marcuse – zadržavajući ipak kritički odmak – priznaje da vrijednosti hedonizma imaju svoje mjesto u harmoničnom razvoju osobe.

Eksterni linkovi 
  O hedonizmu (Stanford Encyclopedia of Philosophy)

Filozofska terminologija
Etika
Nihilizam

Nihilizam proizlazi od latinske riječi nihil što u prijevodu znači ništa. To je nazor koji poriče vrijednost teorijskih i praktičnih zasada, društvenih normi i ideala. Termin nihilizam prvi puta upotrebljava Turgenjev u romanu Očevi i djeca (1862.) karakterizirajući njime životni stav i poglede svog junaka Bazarova. Nasuprot idolatrijskim shvaćanjima okoline, Bazarov se cinički odnosi prema svakom autoritetu radikalno ispovijedajući jedino naturalističku filozofiju i znanost; no njegovu je posvemašnom kriticizmu stran i svaki konstruktivni društveni napor. Takvo nastrojenje obilježava i ondašnji politički pokret koji se manifestirao anarhizmom, a razvio se osobito među studentskom omladinom. Njihov radikalni i patetični individualizam, i pored naglašene materijalističko- kritičke osnove, treba strogo lučiti od socijalne doktrine Černiševskog, Dobroljubova, Pisareva i njihova kruga.

Širenjem ruske književnosti termin je preuzet na Zapadu, ali bez izrazitije političke konotacije, prvenstveno kao oznaka za svojevrsni ateizam kojeg su prototipovi junaci Dostojevskog: Ivan Karamazov i Kirilov. Takav nihilizam najbolje očituje razglašeni stav: Ako nema boga, sve je dopušteno, tj. tada je najviša vrijednost individualna sloboda, a njena je kruna egzistencijalni izbor samoubojstva.

U filozofiji, pojam nihilizam javlja se uglavnom u dva značenja: kao logičko-spoznajni nihilizam, koji odriče svaku objektivnu vrijednost filozofsko-znanstvene spoznaje te stoji u bližoj vezi s radikalnim skepticizmom, i kao moralno- politički nihilizam, prema kojemu se društvene i političke vrijednosti ne mogu utemeljiti ni na kakvim racionalnim argumentima. Takav se nihilizam javlja kod Seksta Empirika, Gorgije, M. Stirnera, P. Mongréa, Fr. Nitzschea, A. Camusa i dr., a M. Heidegger njime karakterizira opće stanje europskog duha; novog, znanstveno-tehničkog doba.

 
Filozofske teorije
Filozofija života
Etika
Metafizika
Političke ideologije
Filozofska terminologija
Eksperiment

Eksperiment, ogled, opit, pokus ili proba je analitički postupak za proučavanje uzročno-posledičnih odnosa. To je metod naučnog istraživanja u kojem se namerno i sistematski menja neka pojava, radi izazivanja, a onda posmatranja i merenja neke druge pojave (nezavisno-zavisna promenljiva), dok se ostali relevantni uslovi (promenljive) kontrolišu ili izoluju. Postoji više vrsta ogleda, a najpoznatiji su laboratorijski i ogled u prirodnim uslovima. U oba slučaja eksperiment je tako organizovan postupak naučnog istraživanja da dobijeni rezultat nesumnjivo i nedvosmisleno potvrđuje ili odbacuje postavljenu hipotezu. U nauci se eksperiment smatra jednim od najobjektivnijih, najpouzdanijih i najegzaktnijih metoda, tako da saznanja zasnovana na njemu imaju visok epistemološki status.

Riječ je latinskog porijekla.

Literatura 
 Dunning, Thad. Natural Experiments in the Social Sciences: A Design-Based Approach. Cambridge University Press.
 Shadish, William R., Thomas D. Cook, and Donald T. Campbell. (2001) Experimental and Quasi-experimental Designs for Generalized Causal Inference. Boston: Houghton Mifflin.  Excerpts

Vidi još 
 Metodologija

Spoljašnje veze 

 Lessons In Electric Circuits - Volume VI - Experiments 
 Description of weird experiments (with film clips) 
 Science Experiments for Kids
 Science Project ideas 
 Experiment in Physics from Stanford Encyclopedia of Philosophy

 
Metodologija
Metode evaluacije
Ezoterija

Ezoterija (grč. ezotheo „unutarnji“) skup je učenja i znanja koja se bave proučavanjem zakonitosti vidljivih i nevidljivih svjetova. Taj pojam označava i tajni oblik religijskih učenja i stradanja.

Ezoterija označava sveukupnost ezoteričnih znanja i prakse shvaćenih poput jedinstevne cjeline, jedinstevne univerzalne Predaje, svuda i uvijek istovjetne usprkos različitosti obreda, doktrina i sl. što proizlazi iz različitosti mjesta, epoha i kultura. Ovu pretpostavku zastupaju okultisti (Papus) i tradicionalisti (Guénon).

Kad se govori o ezoteričnim doktrinama, o ezoteričnim učenjima i tako dalje, misli se na doktrine i učenja kojima je cilj da čovjeka dovedu do metafizičke spoznaje.
Indukcija

Indukcija je logička metoda. To je vrsta posrednog induktivnog zaključka kod kojeg polazimo od pojedinačnog na općem, to znači da ono što vrijedi za svaki pojedinačni slučaj jedne vrste vrijedi za cijelu vrstu. Induktivni zaključak se dijeli na potpun i nepotpun. Ako se u premisama (polazni sud) nabroji svaki pojedini slučaj neke vrste pa se zaključi o cijeloj vrsti onda je to potpuna indukcija. Ako se na osnovu nekoliko primjera neke vrste zaključi o čitavoj vrsti onda je to nepotpuna indukcija. Ako su sve premise istinite onda je u potpunoj indukciji sigurno istinit i zaključni sud. To ne možemo tvrditi za nepotpunu indukciju.

Relevantni članci 
 Logika
 Metodologija
 Dedukcija

Logika
Das Kapital

Kapital: kritika političke ekonomije (njem. Das Kapital: Kritik der politischen Oekonomie), najvažnije djelo njemačkog ekonomista i filozofa Karla Marxa, izdano 14. septembra 1867. u Hamburgu. Djelo se sastoji od triju knjiga, a bavi se kritikom tadašnjeg kapitalističkog sustava. Marx je na tom djelu radio 40-ak godina, a uspio je dovršiti samo prvu knjigu, dok je druge dvije dovršio njegov prijatelj i suradnik Friedrich Engels nakon Marxove smrti 1883. godine.

Vidi još 

 akumulacija kapitala
 akumulacija po razvlaštenju
 analitički marksizam
 dodana vrijednost
 Eduard Bernstein
 Étienne Balibar
 fetišizam robe
 G. A. Cohen
 grupa Krisis
 historija teorije kapitalizma
 Imperijalizam kao najviši stadij kapitalizma
 kapital
 kapitalizam
 kultura kapitalizma
 Marxova teorija alijenacije
 povrat kapitala
 profit
 proizvodni odnosi
 prvobitna akumulacija kapitala
 radna teorija vrijednosti
 teorija kriza
 teorija osiromašenja
 trošak kapitala
 valorizacija
 višak rada
 višak vrijednosti
 zakon akumulacije
 zakon vrijednosti

Eksterni linkovi 

Filozofska djela
Ekonomija
Marksizam
Kozmopolitizam

Kozmopolitizam (od grčkog: kosmos = svijet i polites = građanin) je, po Hrvatskom enciklopedijskom rječniku, ideja po kojoj humani i prosvjećeni ljudi uspostavljaju odnose bez obzira na nacionalne, vjerske i državne granice i unapređuju općeljudske odnose; zagovaranje zajedništva, sloge ljudi i naroda cijeloga svijeta kao nadvladavanje nacionalnih, međunacionalnih i drugih podjela. (Vidi i članak internacionalizam.)

Kozmopolit (grčki: kosmopolites = građanin svijeta) je pristaša kozmopolitizma, onaj koji sebe smatra prije svega građaninom svijeta, a tek iza toga pripadnikom svoje nacije; onaj koji općesvjetsko zajedništvo svih ljudi nadređuje nacionalnoj pripadnosti.

Kozmopolitizam kroz povijest 
Ideja kozmopolitizma javlja se u antičkoj filozofiji u doba helenizma, osobito kod stoika. Nasuprot prevladavajućem označavanja svih ne-grka kao barbara), stoici podučavaju da je mudrac "građanin svijeta", da mu je domovina čitav svijet. Sličnom zaključku vodi i učenje Pirona iz Elide, osnivača skepticizma.

U doba Rimskog carstva, kad se na golemim prostorima sa brojnim narodima uspostavlja političko jedinstvo, ideja kozmopolitizma dobiva novi oblik. Istaknuti pojedinci zahtijevaju da se ukinu razlike položaja naroda unutar Carstva; to se postepeno ostvarivalo, pa je sve više pripadnika tih naroda dobivalo pravo rimskih građana.

U srednjem vijeku ideal jedinstva kršćana (barem na zapadu, tj. području latinskog kršćanstva) pod vlašću pape ili cara, te stvarno kulturno jedinstvo obazovanih ljudi (svi se na zapadu služe latinskim) održavaju ideju i praksu kozmopolitizma.

U XIX. i XX. stoljeću, kozmopolitizam se javlja kao svjesna reakcija na nacionalizam. Niz pojedinaca zastupa kozmopolitizam kao alternativu formiranju suvremene nacionalne svijesti i nacionalnih država. Veže se uglavnom uz liberalni (ili građanski) svjetonazor. 

U radničkom pokretu razvija se pod utjecajem anarhizma i marksizma ideja o solidarnosti i jedinstvu proletarijata preko nacionalnih granica ("Proleteri nemaju domovine"); za nju se koristi pojam internacionalizam.

Značenje u biologiji 
Imenica kozmopolit ima osobeno značenje u biologiji: označava biljke i životinje koje žive na svim kontinentima ili na većini njih.

Filozofija politike
Sociologija
Naturalizam

Naturalizam - umjetnički, posebice književni pravac koji se nastavlja na realizam. Prikazuje prirodu i čovjeka u najvulgarnijim i najtamnijim trenucima. U članku "Eksperimentalni roman" iz 1880. godine, Emile Zola traži od pisca da postane znanstvenik i da kao takav opiše prirodu čovjeka te kako je čovjekov razvoj određen njegovom okolinom i nasljeđem. Naime, on se nadovezuje na učenje Hippolyta Taina o nasljeđu, trenutku i rasi kao činiteljima koji utječu na ljudsko ponašanje.

Junaci naturalističkih romana su robovi strasti, zatočenici vlastite nesretne sudbine, ljudi koju su opterećeni nasljednim osobinama. Zola smatra da pisac mora otkriti sve tamne, crne strane ljudskog života kao liječnik neku bolest ili ranu koju treba izliječiti.

Književni periodi
Babina Greda

Babina Greda je naselje i istoimena općina u Hrvatskoj. Nalazi se Vukovarsko-srijemskoj županiji

Zemljopis 
Prema svom zemljopisnom položaju i dnevnomigracijskim obilježjima općina Babina Greda pripada županjskoj Posavini.

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Babina Greda imala je 4.262 stanovnika, raspoređenih samo u jednom naselju - Babinoj Gredi.

Nacionalni sastav, 2001. 
 Hrvati - 4.210 (98,78)
 Srbi - 10 (0,23)
 Česi - 1
 Mađari - 1
 Makedonci - 1
 Poljaci - 1
 ostali - 9 (0,21)
 neopredijeljeni - 21 (0,49)
 nepoznato - 8 (0,19)

Uprava 
Marko Mrkonjić načelnik

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
 Mijat Stojanović - učitelj i prosvjetitelj
 Ana Verić - slikarica
 Stjepan Bäuerlein, biskup đakovački i srijemski. Rodom iz Babine Grede.

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport 
 NK "Šokadija"

Vanjske veze 
 

Vukovarsko-srijemska županija
Bogdanovci

Bogdanovci su naselje i sjedište istoimene općina u blizini Vukovara u Hrvatskoj.

Zemljopis

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Bogdanovci imala je 2.366 stanovnika, raspoređenih u 3 naselja:
 Bogdanovci - 803
 Petrovci - 988
 Svinjarevci - 575

Nacionalni sastav, 2001. 
 Hrvati - 1.266 (53,51)
 Rusini - 550 (23,25)
 Srbi - 241 (10,19)
 Ukrajinci - 175 (7,40)
 Albanci - 68 (2,87)
 Mađari - 9 (0,38)
 Nijemci - 8 (0,34)
 Bošnjaci - 2
 Poljaci - 2
 Slovaci - 2
 Crnogorci - 1
 Rumunji - 1
 Slovenci - 1
 ostali - 3
 neopredijeljeni - 24 (1,01)
 nepoznato - 13 (0,55)

Uprava

Povijest 
Oko Bogdanovaca su se vodile žestoke borbe za vrijeme opsada Vukovara.

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport 
U Bogdanovcima postoji nogometni klub "Croatia". Klub je osnovan 1947. pod nazivom N.K. "Sremac", da bi 1990. pred sam Domovinski rat klub promijenio ime u N.K. "Croatia".

Vanjske veze 
 

Vukovarsko-srijemska županija
Borovo

Borovo je naselje i istoimena općina u blizini Vukovara u Hrvatskoj.

Zemljopis

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Borovo imala je 5.360 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Borovu.

Nacionalni sastav, 2001. 
 Srbi - 4.640 (86,57)
 Hrvati - 425 (7,93)
 Mađari - 29 (0,54)
 Slovaci - 21 (0,39)
 Rusini - 19 (0,35)
 Ukrajinci - 14 (0,26)
 Crnogorci - 8 (0,15)
 Albanci - 7 (0,13)
 Makedonci - 3
 Nijemci - 3
 Rusi - 3
 Česi - 2
 Rumunji - 2
 Slovenci - 2
 Bošnjaci - 1
 Poljaci - 1
 ostali - 8 (0,15)
 neopredijeljeni - 161 (3,00)
 nepoznato - 11 (0,21)

Nacionalni sastav naseljenog mjesta Borovo 
Razlog naglog smanjenja stanovništva 1991. godine, u odnosu na 1981. godinu je taj, što je dio naseljenog mjesta Borovo, poznatiji pod imenom Borovo-naselje postao dijelom naseljenog mjesta Vukovar, dok je dio poznatiji pod imenom Borovo-selo nastavio biti posebno naseljeno mjesto.

Uprava

Historija 
Borovo je najpoznatije po tome što je 2.5. 1991. bilo poprište incidenta u Borovom Selu, krvavog oružanog sukoba koji je prethodio i bitno doprinio izbijanju rata u Hrvatskoj, odnosno predstavljao predigru opsadi Vukovara.

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

 

Vukovarsko-srijemska županija
Bošnjaci (općina)

Bošnjaci su naselje i istoimena općina u istočnom dijelu Hrvatske.

Zemljopis 
Prema svom zemljopisnom položaju i dnevnomigracijskim obilježjima općina Bošnjaci pripada županjskoj Posavini.

Selo je u blizini rijeke Save i najbližeg većeg grada Županje. Udaljenost između centara sela Bošnjaci i grada Županje je oko 6 km. Riječ je o pretežito ruralnom naselju u kojem se većina stanovništva bavi poljoprivredom i stočarstvom.

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Bošnjaci imala je 4.653 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Bošnjacima.

Nacionalni sastav, 2001. 
 Hrvati - 4.592 (98,69)
 Albanci - 13 (0,28)
 Srbi - 13 (0,28)
 Bošnjaci - 2
 Poljaci - 1
 Slovaci - 1
 ostali - 12 (0,26)
 neopredijeljeni - 13 (0,28)
 nepoznato - 6 (0,13)

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje 
U Bošnjacima postoji jedna osnovna škola:
 oš fra Bernardina Tome Leakovića

Kultura 
KUD Branimir

Sport 
Nogometni klub:
 NK Zrinski

Rukometni klub:
 RK Zrinski

Šah klub:
 ŠK Bošnjaci

Vanjske veze 
 

Vukovarsko-srijemska županija
Cerna

Cerna je općina u Hrvatskoj.

Zemljopis 
Prema svom zemljopisnom položaju i dnevnomigracijskim obilježjima općina Cerna pripada županjskoj Posavini.

Cerna se smjestila na istoku slavonske ravnice. Nalazi se na četiri rijeke gdje se Biđ i Berava spajaju u Bosut. Biđ, Bitulja i Bosut imaju vijugav tok, tako da je u Cerni izgrađeno čak devet mostova, zbog čega je Cerna dobila nadimak "Mala Venecija". Mjesto koje ima najviše mostova u Republici Hrvatskoj.

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Cerna imala je 4.990 stanovnika, raspoređenih u 2 naselja:
 Cerna - 4.149
 Šiškovci - 841

Nacionalni sastav, 2001. 
 Hrvati - 4.917 (98,54)
 Mađari - 25 (0,50)
 Srbi - 8 (0,16)
 Albanci - 5 (0,10)
 Bošnjaci - 5 (0,10)
 Nijemci - 2
 Crnogorci - 1
 Slovaci - 1
 ostali - 2
 neopredijeljeni - 6 (0,12)
 nepoznato - 18 (0,36)

Uprava 
Općinsko poglavarstvo:
 Miroslav Pažur, dipl.inž. - načelnik 
 Dražen Cindrić
 Zvonimir Pavlović
 Ilija Jurić
 Josip Bošković

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
 Željko Begović - akademski slikar
 Mato Godanj, književnik

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje 
U Cerni se nalazi Osnovna škola Matija Antun Reljković, s područnom skolom u Šiškovcima.

Cerna je bila središte satnije te se i u Spomenici pretpostavlja da i 1764. mogla biti godina osnivanja škole. Međutim, da je škola postojala i prije 1764., može se zaključiti iz nekih Reljkovićevih stihova upućenih Slavoncima. Stihove u kojima potiče Slavonce "neka mole svitlu caricu" da im otvara škole nađeno je u prvom ali i kasnijim izdanjima "Satira", ali ne i stihove u kojima se govori da su im molbe uslišane.

Prvi učitelj o kojem imamo podatke je Martin Vraničić. Škola je bila trivijalna, u to vrijeme je to bio najniži tip škole, i u njoj se kao i u drugim trivijalnim školama učio trivij: čitanje, pisanje i računstvo i to na njemačkom jeziku, a samo se preporučavalo da se vodi računa o domaćem – slavonsko "rackom" jeziku.

Kultura 
KUD Tomislav Cerna osnovano je 1975. godine. Pri KUD-u djeluje i tamburaška sekcija. Plešu i pjevaju izvorne plesove Cerne.
Udruga pisaca i pjesnika "Žubor Slavonske Riječi"
Osnovano je 16.02.2006.sa sjedištem u ulici K.Tomislava 22.

Sport 
 Nogometni klub "Tomislav" (IV. liga) divizija Vinkovačka
 Sportsko ribolovna udruga "Šaran" Cerna
 Rukometni klub "Cerna"
 Taekwon-do klub "Sokol" Cerna
 Teniski klub "Buzga"

Poveznice

Vanjske veze 
 cernaonline.com 
 http://www.cerna.hr/

 

Vukovarsko-srijemska županija
Cvelferija

Cvelferija je područje koje obuhvaća ovih 9 sela županjskog kraja: Vrbanja, Soljani, Strošinci, Drenovci, Đurići, Račinovci, Gunja, Rajevo Selo i Posavski Podgajci.

Naziv Cvelferija potječe iz vojnoga jezika. U doba kada je Hrvatska bila podijeljena na pukovnije, a one na niže jedinice satnije, područje ovih sela činilo je dvanaestu satniju. Od njemačkog zwölf što znači dvanaest ovaj kraj prozvan je Cvelferijom.
To su bila sela koja su se nalazila na granici s Turcima, pa su ovdašnji ljudi prozvani Graničari. 
Cvelferija i danas ima graničarsku ulogu, doduše ne kao tada, jer se nalazi na granici s Bosnom i Hercegovinom i Srbijom.

Termin se rabi i dan-danas. Svake godine se u jednom od tih sela održava kulturna manifestacija "Raspjevana Cvelferija" na kojoj sudjeluju KUD-ovi iz Cvelferije i njihovi gosti.

Vukovarsko-srijemska županija
Lovas

Lovas je naselje i sjedište istoimene općine u istočnom dijelu Hrvatske.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava 
načelnik općine Lovas je Željko Cirba, dipl. ing.

Historija 
Lovas je najpoznatiji po tome što je za vrijeme rata u Hrvatskoj u jesen 1991. godine došao pod okupaciju JNA i lokalnih srpskih paravojnih formacija. Neposredno nakon toga je na području Lovasa počinjen masakr nad stanovnicima hrvatske nacionalnosti, a većina preostalih su protjerani.

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vidi još

Vanjske veze 
 Zaboravljene hrvatske žrtve (5): Lovas - iz pismohrane Glasa Koncila 

 

Vukovarsko-srijemska županija
Markušica

Markušica, naselje i istoimena općina u istočnom dijelu Hrvatske.

Zemljopis 
Markušica je naselje u Vukovarsko-srijemskoj županiji sa većinskim srpskim stanovništvom.

Stanovništvo 
Po popisu stanovništva iz 2001. godine, Markušica ima 3.053 stanovnika, od čega 90,76% čine Srbi.

Uprava

Povijest 

Općina Markušica je 20. svibnja 1998. izdvojena iz o. Tordinci, sa naseljima Gaboš, Karadžićevo, Markušica, Ostrovo i Podrinje (još i Podrinje iz Tordinaca a ostala iz o. Jarmina)

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
Dušan Vujnović, glumac

Spomenici i znamenitosti 
 Spomenik palim borcima iz NOB-a.
 Na mjesnom groblju je spomenik ruskoj ženi-pilotu Evgeniji Černjiševoj
 Hram silaska Duha svetoga, Markušica

Obrazovanje

Kultura 
 Dom Kulture

Sport 
 NK Sremac Markušica, osnovan 1927.

Vanjske veze 

 

Vukovarsko-srijemska županija
Negoslavci

Negoslavci su naselje i istoimena općina u istočnom dijelu Hrvatske.

Zemljopis

Stanovništvo 
U selu su po etničkom sastavu većina (96,58 %) Srbi.

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti 
Hram vaznesenja presvete Bogorodice u Negoslavcima je srpska pravoslavna crkva izgrađena je 1758. godine.

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 
www.opcina-negoslavci.hr

 

Vukovarsko-srijemska županija
Nijemci (općina)

Nijemci (izvorno: Nimci) su općina u Hrvatskoj.

Zemljopis 
Općina Nijemci se nalazi u zapadnom Srijemu u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Naselja u općini su: Apševci, Banovci, Donje Novo Selo, Đeletovci, Lipovac, Nijemci, Podgrađe,  i Vinkovački Banovci. Graniči sa općinama: Vrbanja, Otok, Stari Jankovci, Tovarnik, Tompojevci, Bošnjaci i susjednom općinom Šid u Vojvodini.

U općini Nijemci nalazi se granični prijelaz Bajakovo i kamp te motel Lubanj uz autocestu.
Važniji prometni pravci su: A3 (Bregana-Zagreb-Lipovac-Bajakovo), DC 57 (Vukovar-Orolik-Podgrađe-Lipovac), te DC 46 (Đakovo-Vinkovci-Orolik-Tovarnik).

Stanovništvo 
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine u općini Nijemci živi ukupno 5.998 žitelja:
 Nijemci - 1.905 stanovnika
 Lipovac - 1.243 stanovnika
 Đeletovci - 685 stanovnika
 Donje Novo Selo - 638 stanovnika
 Podgrađe - 486 stanovnika
 Banovci - 479 stanovnika
 Apševci - 368 stanovnika
 Vinkovački Banovci - 194 stanovnika

Poznate osobe 
 Mile Dedaković - Jastreb, zapovjednik obrane Vukovara u domovinskom ratu
 Đuro Perica, hrvatski političar
 Nikica Valentić, hrvatski političar
 Nada Subotić, glumica
 Slobodan Bajić Paja, narodni heroj (rođen u obližnjim Banovcima)

 Martin Paluc, vanjski vikar pečuškog biskupa, župnik u Nijemcima

Spomenici i znamenitosti 
 Crkva svete Katarine u Nijemcima
 Crkva i svetište gospe Lučićke, poznatija kao Lučica kod Lipovca.
 Pravoslavna crkva sv. Petke u Banovcima.

Obrazovanje 
U naseljima Nijemci i Lipovac nalaze se osnovne škole od 1. do 8. razreda. Šidski Banovci, Đeletovci, Donje Novo Selo, Podgrađe i Apševci imaju područne škole. Nastava u područnoj školi u Šidskim Banovcima odvija se na srpskom jeziku.

Kultura 
Poznata je manifestacija "Divan je kićeni Srijem" koja okuplja Hrvate s jedne i druge strane Srijema, pa i šire.

Šport 
 NK Bosut Apševci
 NK Lovor Nijemci
 NK Šokadija Đeletovci
 NK Lipovac
 NK Borac Šidski Banovci
 NK Polet Donje Novo Selo
 NK Podgrađe
 ŠRD Ikra Donje Novo Selo
 Judo Klub Nijemci

Bilješke

Vanjske poveznice 

 opcina-nijemci.com 

 

Općine u Vukovarsko-srijemskoj županiji
Privlaka (Vukovarsko-srijemska županija)

Privlaka je naselje i sjedište istoimene općina u istočnom dijelu Hrvatske. Administrativno pripada Vukovarsko-srijemskoj županiji

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava 
Načelnik:Antun Grčević

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
 Mirko Cro Cop Filipović

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje 
Osnovna škola Stjepana Antolovića, koju pohađa preko 350 učenika.

Kultura 
 KC Klasje

Sport 
 NK Mladost (Privlaka) (nogometni klub)
 RK Marić B.A.U. (rukometni klub)

Vanjske veze 
 

Vukovarsko-srijemska županija
Štitar (opština)

Štitar je naselje i sjedište istoimene općine u blizini Županje u Hrvatskoj.

Zemljopis 
Prema svom zemljopisnom položaju i dnevnomigracijskim obilježjima općina Štitar pripada županjskoj Posavini.

Stanovništvo

Uprava

Povijest 
Općina Štitar je formirana 2006. godine.

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
 Stanko Šarić - frontman, basprimaš i pjevač TS Najbolji Hrvatski Tamburaši (Bivši "Zlatni dukati")
 Mirko Gašparović - basprimaš TS Najbolji Hrvatski Tamburaši (Bivši "Zlatni dukati")
 Mato Miličić (Pišta) - kontraš TS Najbolji Hrvatski Tamburaši (Bivši "Zlatni dukati")
 Mato Lukačević - basist TS Najbolji Hrvatski Tamburaši (Bivši "Zlatni dukati")

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 
 http://www.stitar.com

Vukovarsko-srijemska županija
Tompojevci

Tompojevci su naselje i sjedište istoimene općine na krajnjem istoku Hrvatske.

Zemljopis 
Općina se sastoji od naseljenih mjesta Berak, Bokšić, Čakovci, Grabovo, Mikluševci and Tompojevci.

Stanovništvo 
Etnički sastav općine (po rezultatima popisa iz 2001. godine): 
 59,08% Hrvati 
 18,31% Rusini
 10,11% Srbi
 9,65% Mađari

U Čakovcima većinom žive Mađari, a u Mikuluševcima Rusini.

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje 
Osnovna škola u svim selima općine. U Tompojevcima, Bokšiću, Berku i Mikluševcima je osnovna škola, ali samo do 4. razreda, a u čakovcima je osnovna škola sa svih 8 razreda koju polaze i učenici ostalih sela iz općine.

Kultura

Sport

Vanjske veze 
 

Vukovarsko-srijemska županija
Tovarnik

Tovarnik je naselje i sjedište općine u Hrvatskoj u Vukovarsko-srijemskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava 
Sastav vijeća 2005-2009
 
 Stipo Mijić ,predsjednik vijeća ,rođ.1952 god. član HDZ.
 Antun Grgić,dopredsjednik vijeća ,rođ.1954.god. član HDZ.
 Goran Balić,dopredsjednik vijeća ,predsjednik Komisije za
 prigovore i pritužbe , rođ.1972.god.član HDZ.
 dr.Davor  Bandić, član vijeća,predsjednik Odbora za  financije i 
 proračun rođ.1963.god.član HDZ 
prof.Marija Bataković,član vijeća,rođ.1949.god. član HDZ ,
Ivanka Dragičević,član vijeća, Predsjednik Mandatne komisije,
rođ.1965.god. član HDZ.
 Tomislav Lukšić,član vijeća,rođ.1971.god. član HDZ
 Ivan Sušac,član vijeća,rođ.1955. god. član HSP
 Nikola Salatović,član vijeća,rođ.1967.god. član HSP
 Stjepan Filić,član vijeća,rođ.1966.god. član HSS
 Željko Serafini,član vijeća,rođ.1959.god. član HSS
 Ljubica Miljković,član vijeća,rođ.1981.god. član SDSS
Poglavarstvo općine Tovarnik 2005-2009. god.
 
 Marinko Beljo,Načelnik,predsjednik Poglavarstva,rođ.1964.
 god.član HDZ , mob:099 2185 207
 Jakob Asić, zamjenik Načelnika, dopredsjednik Poglavarstva 
 rođ.1960.član HDZ, mob:099 269 3633
 Antun Vrančić, član Poglavarstva,rođ.1948.god.član HDZ ,mob:098 929 5457
 Darko Josić,član Poglavarstva,rođ.1967.god. član HDZ,mob:098 192 7112
 Dragan Grbešić,član  Poglavarstva ,rođ.1967.god.član HSLS,mob:098-927 8330

Povijest 
Tovarnik je bio poprište žestokih borbi u drugom svjetskom ratu, kada se u njegovoj blizini nalazio srijemski front.

U ratu u Hrvatskoj bio je okupiran od strane JNA.

Slavni ljudi 
 Antun Gustav Matoš rođen je u Tovarniku
 Stevan Popović viječnik kraljsveskog stola sedmorice
 Simo Popović crnogorski ministar prosvjete

Spomenici i znamenitosti 
Svetište Gospe Ilačke u Ilači.

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 
 

Vukovarsko-srijemska županija