Biharnagybajom

Biharnagybajom nagyközség Hajdú-Bihar vármegye Püspökladányi járásában.

Fekvése 
Biharnagybajom a Nagy-Sárréten fekszik, a hajdani sárréti vízi világ jellegzetes falva. Településszerkezetén a mai napig látható nyomot hagytak a vízfolyások, a mocsár jelenléte. A mocsárvilág meghatározó volt az itt élő emberek életében, hiszen a természet sosem adta könnyen egyébként bőven termő kincseit a sárréti pákászoknak, nádalóknak, a szigetszántó ősöknek.

Szomszédos települések: észak felől Báránd, kelet felől Nagyrábé, dél felől Füzesgyarmat, nyugat felől pedig Sárrétudvari.

Megközelítése 
A településen végighúzódik, nagyjából északnyugat-délkeleti irányban a Püspökladányt Füzesgyarmaton át Szeghalommal összekötő 4212-es út, közúton ezen közelíthető meg az említett városok, illetve a 42-es és a 47-es főutak felől is. A keleti szomszédságában fekvő településekkel és Berettyóújfaluval a 4213-as út köti össze.

A hazai vasútvonalak közül a települést a MÁV a érinti, amelynek jelenleg egy megállási pontja van itt. Biharnagybajom vasútállomás a település délnyugati részén helyezkedik el, közúti elérését a 4212-es útból kiágazó 42 316-os mellékút teszi lehetővé; a vonal állomásainak viszonylatában Füzesgyarmat vasútállomás és Sárrétudvari megállóhely között található. [Korábban Füzesgyarmat és Biharnagybajom között két, már megszűnt vasúti megállóhely is létezett, Kishagymás mh. és Csillagtanya mh., utóbbi szintén Biharnagybajom területén működött, a település központjától mintegy 4 kilométerre délre.]

Története, gazdasága 

Első ismert írott említése a Váradi regestrumból maradt fenn, 1215-ből. Kettős faluként, Nagy- és Kisbajomként szerepel középkori történelmünkben. A nemesi falu, a szabadalmas népek által lakott település, ahol a község első temploma is állott, melyet Szent Andrásnak szenteltek.

A másik falut a várnépek (várjobbágyok) lakták. Pusztította a falut a tatár, s a török. A lakosságnak hatékony védelmet nyújtott a terjedelmes mocsár világ.

A 14. században a falu új földbirtokost kapott. Ez a család vette fel a Bajoni nevet. Az elkövetkező évszázadokban a Bajoni család Bihar vármegye egyik legjelentősebb nemesi családja.
A település is egyre nagyobb lett, kiváltságokat szerzett, a Bajoni család pallosjogot kapott, 1552-ben pedig Ferdinánd császár mezővárosi rangra emelte.

A Bajoni család tagjai megtalálhatók Mátyás király udvarában és hadjárataiban. Egyik tagja, Zrínyi Miklós sógora, Bajoni János a Szigetvári vár védelmében halt hősi halált.

A község földvárát a 18. század elején pusztították el az osztrák hadak, miután gazdátlanul maradt a Bajoni család kihaltával.

Bajom népe elsőként csatlakozott a reformációhoz. Lelkipásztoruk volt Nógrádi Mátyás, aki a 18. században a Tiszántúli Református Egyházkerület püspöke lett.

A szabadsághoz szokott bajomi nép valamennyi függetlenségi harcból derekasan kivette részét.

A legjellemzőbb ősi háziipar a gyékénykötés, amelyet még a hatvanas években is tömegesen űztek.

Nagybajom 1890-től 1950-ig Bihar vármegye Sárréti járásának székhelye volt, de az egyéb intézmények, melyeket általában a járási székhelyen helyeztek el (mint a járásbíróság és az adóhivatal) nem itt voltak, hanem Berettyóújfaluban. Érzékeny veszteség volt a településnek a trianoni békeszerződés, illetve annak eredményeként a Nagyváraddal való társadalmi, gazdasági és kulturális kapcsolatok túlnyomó részének elvesztése. Ez mind a település társadalmi, mind a gazdasági életében súlyos visszaesést jelentett.

Az 1950-es megyerendezés során a Sárréti járás az újonnan létrehozott Hajdú-Bihar megye része lett, de pár hónappal később az 1950-es járásrendezés során meg is szüntették, Biharnagybajomot a Püspökladányi járáshoz csatolták.

Az 1950-es évek első felében beindult iparosodás, mely a kőolajbányászatra épült, a 60-as évek elejére megszűnt. Az elmúlt évtizedekben a keleti országrész minden gondjából bőven kijutott a bajomiaknak is.

Közélete

Polgármesterei

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 96%-a magyar, 4%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,4%-a magyarnak, 13,3% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (8,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: református 32,5%, római katolikus 2%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 52,5% (11,6% nem válaszolt).

Ismert bajomiak 
 Nadányi János református lelkész és történetíró itt élt egy ideig és itt halt meg 1707. július 8-án.
 Bajomi Lázár Endre (1914–1987) író, műfordító újságíró, szerkesztő, lektor, a francia kultúra elkötelezett közvetítője. Elnyerte Párizs városának aranyérmét (1982), és az Ordre des arts et des lettres (1985) kitüntetést.
 Szűcs Sándor (1903–1982) etnográfus, író, múzeumigazgató, a Sárrét tudósa
 Daróczy Sándor (1935–1996) fizikus, a fizikai tudomány kandidátusa (1979) tanszékvezető egyetemi docens. Elnyerte az Eötvös Loránd Fizikai Társulat Selényi Pál-díját.
 Váncsa István (1949) újságíró, publicista, médiaszemélyiség. Elismerései:Opus-díj (1992),Pulitzer-emlékdíj (1993), a Krúdy Gyula-alapítvány díja (1993), Szabad Sajtó Díj (1996), Literatúra-díj (1996).
 Mile Sándor (1949–2020) magyar bajnok labdarúgó
 Szőllősi István (1924) vegyészmérnök, a vegyipari tudományok kandidátusa, (1960) A BME Műanyag és Gumiipari Tanszék docense, tankönyvíró, laborvezető
 Itt született Jeney Lajos (1933–2014) Ybl Miklós-díjas építész, akit 1992-ben díszpolgárrá is választottak a településen.

Jegyzetek

További információk 
 Biharnagybajom hivatalos weboldala

Hajdú-Bihar megye települései
Bihar vármegye települései