Nadragulya

A nadragulya vagy maszlagos nadragulya (Atropa bella-donna) hazánkban leginkább a bükkös vágásterületeken jelenik meg, cserje nagyságú, de lágyszárú évelő. A mérsékelt öv egyik legmérgezőbb növénye. Nemzetségének a típusfaja.

Népies nevei: álomhozófű, farkasbogyó, farkascseresznye, mérges cseresznye, bolondítófű, szép asszony füve, veszett fű, ördögfű.

A tropán-vázas alkaloidokat (atropint, L-hioszciamint és belladonint) legnagyobb mennyiségben a bogyó tartalmazza és ezért súlyosan mérgező. A levél virágzás idején, napos, nyári időben, a gyökér 2-3 éves korában, ősszel vagy tavasszal tartalmazza a legtöbb hatóanyagot.

Az összalkaloidok háromnegyedét az L-hioszciamin teszi ki, amely a szárítás során Atropinná alakul, emellett kisebb mennyiségben belladonnin és nyomokban szkopolamin, apoatropin, kuszkohigrin, metilpirrolidin, tropin is előfordul benne.

Atropintartalma miatt a növény kivonata pupillatágító hatású, ezért a középkorban – főleg az olasz nők – előszeretettel alkalmazták „szépítőszerként” a növény forrázatát szemcseppként alkalmazva. A Magyar néprajzi lexikon szerint a „szépasszony”: a magyar népi hitvilág hol jó-, hol rosszindulatú, természetfeletti lénye, aki a boszorkány, illetve a tündér bizonyos vonásaival egyaránt rendelkezik. Eufemisztikus (szépítő) nevet visel. Magyarán a szépasszony füvének/boszorkányfűnek lehetne fordítani (a szépasszony mint boszorkány nemcsak Magyarországon, hanem európai kultúrkörben is elterjedt kifejezés volt). A szemészetben ma is alkalmaznak atropintartalmú szemcseppeket pupillatágításra bizonyos vizsgálatokhoz.  

Nevét gyakran „nadrágujjas emberkének” ferdítik, és emiatt összekeverik rokonával, az ugyancsak a burgonyafélék közé tartozó mandragórával, aminek gyökere emberke alakú.

Előfordulása 
A nadragulya Európában, Ázsia nyugati részén és Afrika északnyugati részein őshonos. Indiában, Pakisztánban, az Amerikai Egyesült Államokban és Brazíliában termesztik. Magyarországon többek közt a Gödöllői-dombság területén él.

Megjelenése 
A nadragulya 50–100 cm magas, gazdagon elágazó szárú, évelő növény. Tojás alakú, ép szélű, nyélre futó levelei körülbelül 15 cm hosszúak. A virágok egyesével fejlődnek a levélhónaljakban, harang alakú, 2–3,5 cm-es pártájuk kívül barnás ibolyaszínű, belül sárgászöld. Termése fényes fekete bogyó.

Életmódja 
A maszlagos nadragulya nyirkos lomb- és elegyes erdők lakója. A virágzási ideje június-augusztus között van. Bogyói erősen mérgezők, gyermekeknél 3-4 db elfogyasztása halálos lehet.

Képek

Jegyzetek

Források 

Atropa bella-donna L. Plants of the World Online
theplantlist.org
USDA, ARS, National Genetic Resources Program. Atropa belladonna in the Germplasm Resources Information Network (GRIN), US Department of Agriculture Agricultural Research Service. Accessed on 09-Oct-2010

További információk 
Nadragulya: Tények és mítoszok

Növényfajok
Burgonyafélék
Magyarország növényvilága
Európa növényvilága
Franciaország növényvilága
Olaszország növényvilága
Kaukázus növényvilága
Ázsia növényvilága
India növényvilága
Pakisztán növényvilága
Törökország növényvilága
Afrika növényvilága
Az Amerikai Egyesült Államok növényvilága
Brazília növényvilága
Gyógynövények
Mérgező növények