Arquebisbat d'Aush

L'arquebisbat d'Aush és una divisió eclesiàstica de França, que abraça el departament del Gers. Fins a la revolució eren sufragànies les seus de Dacs i Aire (després unides sota el nom d'Aire), Leitora (ajuntada amb Aush), Coserans (unida a Pàmies), Auloron, Lescar i Baiona (unides després sota el nom de Bisbat de Baiona), Vasats (unida a Bordeus), Comenge (unida a Tolosa) i Tarba. Avui són sufragànies Aire, Tarba i Baiona. La catedral d'Aush està dedicada a Santa Maria.

Fou la seu primada d'Aquitània fins al 1789. Va ser convertida en bisbat (i agregada al Bisbat d'Agen) però fou restablerta com arquebisbat el 1882 absorbint les seus de Leitora, Condom (que depenia abans de Bordeus) i Lombès (que depenia de Tolosa).

El bisbat es diu que fou fundat per Taurí, cinquè bisbe d'Elusa (avui Eauze), que va haver de marxar de la seva seu destruïda pels vàndals. Eusa (Eauze) es va mantenir de fet com a seu metropolitana fins al , quan fou incorporada a Aush, que va esdevenir arquebisbat. A la primera meitat del segle VI es troba com a bisbe a Sant Orientí, el primer testimoniat històricament. A un concili celebrat el 1077 a Cliovempopulania, Guillem, arquebisbe d'Aush, fou deposat per Gerald, legat del papa Gregori VII. Va tenir alguna participació en la història d'Armanyac, on els arquebisbes eren grans senyors, sobretot amb el seu darrer comte Joan que va voler usurpar la seu en favor d'un parent que aprovés les seves relacions incestuoses amb sa germana Isabel d'Armanyac. Un bisbe famós fou el cardenal Melcior de Polignac (1725-1741) que va escriure "L'antilucrecia".

El seu territori fou sempre el mateix fins a la revolució. Al nord el Bisbat de Vasats i el Bisbat de Condom; al nord-est el Bisbat de Leitora; a l'est, el Bisbat de Lombès; al sud-est el Bisbat de Comenge; a l'oest el Bisbat de Tarba i el Bisbat de Lescar; i al nord-oest el Bisbat d'Aire.

A Aush es van celebrar dos concilis:

El 1068 un concili va establir que les esglésies havien de pagar a la catedral d'Aush un quart de les seves rendes (es van establir algunes excepcions).

El 1276 un concili va defensar la jurisdicció eclesiàstica i la immunitat.

També es va fer un concili provincial el 1851 que va dictar alguns decrets sobre fe i doctrina, jerarquia, i estudis eclesiàstics.

Llista de Bisbes i Arquebisbes d'Aush 
 Sant Orens d'Aush, ca. 400
 Niceti 506-511
 Proculeià 533-551
 Faust c. 585
 Sai c. 585
 Auderic c. 627
 Leotad c. 675
 Isimbard c. 836
 Airard, primer Arquebisbe, c. 879
 Hidolf c. 975
 Odó c. 982
 Garcia I c. 985-988
 Otó 988-1025
 Garcia II de Labarta 1025-1036
 Ramon I Copa 1036-1042
 Sant Austind d'Aush, 1042-1068
 Guillem de Montaut 1068-1096 
 Ramon II de Pardiac 1096-1118
 Bernat II de Sainte-Christie 1118-1126
 Guillem II d'Andozile 1126-1170 
 Guerau de Labarta 1170-1191
 Bernat III de Sédirac 1192-1200
 Bernat IV de Montaut 1200-1214 
 Garcia III de Lhort 1214-1226 
 Amanieu I 1226-1242
 Hug de Pardailban 1244-1245
 Hispan de Massas 1245-1261
 Amanieu II d'Armanyac 1261-1318
 Guillem de Flavacourt 1323-1356 
 Arnaud Aubert 1356-1371
 Jean Roger 1371-1375
 Philippe d'Alençon, 1375-1381 
 Pierre d'Anglade 1381-1388
 Ramon Garcia de Baiona 1388-1391
 Pere d'Anglada 1391-1408 
 Jean de Cardaillac (patriarca de Constantinoble) 24 de gener de 1379 a 20 de maig de 1379 
 Jean Flandrin 1379-1390, fet cardenal per Climent VII 
 Joan d'Armanyac 1390-1408 
 Berenguer Guillot 1408-1425
 Philippe I de Lévis 1425-1454
 Philippe II de Lévis 1454-1462
 Joan de Lescun 1463-1483
 Francesc de Savoia 1483-1490
 Jean de la Trémoille 1490-1507
 Fra Guillem de Clermont-Lodeva, cardenal, 1507-1538
 François de Tournon, cardenal 1538-1551
 Hipolit d'Este, cardenal 1551-1563
 Lluís d'Este, cardenal 1563-1590
 Enric de Savoia, 1590-1597 (no fou consagrat) 
 Léonard de Trappes 1597-1629
 Domènec de Vic 1629-1661
 Henri de Lamothe-Houdancour 1662-1684
 La Baume de Suze, nomenament reial 1684 i papal 1692; 1684-1705
 Agustí de Monpou 1705-1714
 Jacques Desmarets, (abans bisbe de Riez) 1714-1725
 Melchior de Polgnac, cardenal 1726-1741
 Jean-François de Montilleit 1742-1775
 Claude Antoine d'Apchon 1776-1783
 L. Apollinaire de la Tour-du-Pin-Montauban 1785-1802
 Paul Benoît Barthe, bisbe constitucional, consagrat 13 de març de 1791-1802
 Antoine de Morlhon 1823-1828
 Louis François Auguste de Rohan (enviat com a bisbe de Besançon abans de prendre possessió) 1828
 Joaquim Joan Xavier d'Isoard, cardenal 1828-1839
 Nicolas Auguste de la Croix d'Azolette 1840-1856
 Antoine de Salinis 1856-1861
 François Augustin Delamare 1861-1871
 Pierre Henri Gérault de Langalerie 1871-1886
 Louis Joseph Jean Baptiste Léon Gouzot 1887-1895
 Victor Balaïn 1896-1905
 E. Christophe Enard 1906-1907
 Ernest Ricard (abans bisbe d'Angulema) 1907-1934
 Virgile Joseph Béguin 1934-1955
 Henri Audrain 1955-1968
 Maurice Mathieu Louis Rigaud 1968-1984
 Gabriel Marie Étienne Vanel 1985-1996
 Maurice Fréchard 1996-2004
 Maurice Gardès 2004

Aush
Aush
Seus primades