alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Oktale talsystem

Det oktale talsystem er baseret på grundtallet 8, hvor vi normalt regner med grundtallet 10. Grundtallet angives ved at skrive det nedenfor tallet. I det oktale talsystem benyttes kun cifrene 0 til og med 7. Cifrene 8 og 9 er således ikke tilladte

Som i alle positionstalsystemer er pladsen længst til højre 'enerne'.
Den næste plads (som vi normalt kender som 10'erne) er så 'otterne', den næste igen 'fireogtresserne' (8 i anden).

Eksempler:
 108= 810
 308= 2410
 428= 3410
 1778= 12710

Talsystemet bruges sammen med det hexadecimale talsystem i computerne, der dybest set arbejder i det binære talsystem (2-talsystemet, der kun har cifrene 0 og 1). Det oktale talsystem er mere kompakt end det binære talsystem, idet der kun skal bruges et oktalt ciffer for hver 3 binære cifre. Fordelen ved det oktale talsystem frem for det hexadecimale er at man ikke skal 'opfinde' nye cifre, medens fordelen ved det hexadecimale talsystem er at det er endnu mere kompakt end det oktale.

Selvom hexadecimale tal er mere almindelige, kan oktale tal bruges i mange programmeringssprog. I programmeringssprogene C, C++ og Java skriver man således oktal tal ved at starte med cifferet 0. Således er 010 det samme som 8 i disse sprog. I UNIX kan filrettigheder angives med oktale tal.

Se også 
 Talsystem

Datalogi
Talsystemer
Adiabatisk

Udtrykket adiabatisk betyder "uden at udveksle varme med omgivelserne".

Indenfor meteorologien bruges det ofte til at beskrive de mekanismer der får varme luftmasser til at stige til vejrs (den såkaldt tør-adiabatiske proces) og eventuelt danne skyer (ved den fugt-adiabatiske proces).

Indenfor astrofysikken betegner det ofte legemers sammentrækning, i tilfælde hvor der ikke sker tab af varmeenergi.

Se også
Adiabatisk proces

Termodynamik
Scalable Vector Graphics

Scalable Vector Graphics (SVG) er et billedformat udviklet af World Wide Web Consortium (W3C). SVG er afledt af XML, og som navnet lader ane bruges det til beskrivelse af vektorgrafik, dog kan almindelig rastergrafik også indsættes i et SVG-billede. SVG kan indlejres i normal HTML og behøver ikke at være indeholdt i en ekstern fil. Dette betyder også at SVG-billeder nemt kan genereres dynamisk. 

Eftersom SVG-billeder er XML-filer, kan de skabes og redigeres med hvilken tekst-editor det skal være, men særlige SVG-baserede tegneprogrammer findes også.

Alle større moderne web-browsere understøtter SVG-redigering direkte. Microsoft Internet Explorer krævede til og med version 8, at brugerne downloadede og installere et browser-plugin. SVG-filer kan læses i Internet Explorer version 9, der kom på markedet i marts 2011.

SVG-formatet er ikke ret udbredt på almindelige sider på nettet; her foretrækkes som regel flash. Det understøttes dog mange steder, for eksempel i mobiltelefoner. På Wikipedia bruges SVG-filer meget, og det er praktisk at det er så nemt at gå ind i kildekoden og ændre sproget, for eksempel.

I SVG er det, som i flash, muligt at lave animationer, lyd og anden interaktivitet.

Komprimeret  
SVGZ er tabsfri data-komprimeret format for SVG.
Kaldes også nogle gange for svg.gz, hvor gz står for gzip.

Eksempel på SVG-redigering

Noter

Eksterne henvisninger 

 World Wide Web Consortium om SVG
 about-svg.de 
 Adobes SVG Viewer
 W3Schools Online SVG Tutorial  (på engelsk)

World Wide Web Consortium
Grafiske filformater
Åbne filformater
Vektorgrafik

Vektorgrafik er grafik, der defineres ud fra punkter, linjer, kurver og polygoner, som kan udtrykkes matematisk, ved hjælp af fx vektorer, punkter og kurver fremstillet via parameterfremstilling (fx Bézierkurver).

Vektorgrafik på computer bruges til meget, lige fra tekst til tegninger og layout, da det er meget nemt at redigere, og resultatet ikke fylder meget, målt i kilobyte. En yderligere egenskab ved vektorgrafik, i modsætning til pixelgrafik, er, at det frembragte kan skaleres næsten ubegrænset uden tab af information. Vektorgrafik kan laves i forskellige programmer som fx Adobe Illustrator, Adobe Flash, CorelDraw og AutoCad. Vektorgrafik kan ofte ikke ses med/åbnes af andre programmer (især fra Microsoft), men det kan gemmes (eksporteres) til andre formater, bl.a. pixelgrafik.

Logoer er ofte lavet som vektorgrafik, da der tit er behov for dem i forskellige størrelser, og fordi vektorgrafik kan printes ud med skarpere kanter. Også skrifttyper rentegnes i vektortegneprogrammer inden de defineres som tegn.

3D-vektorgrafik
I 3D-vektorgrafik kan der bygges meget naturtro modeller, som bl.a. bruges af arkitekter. Visse 3D-modelleringer kan åbnes i et 3D-animationsprogram, og sammensættes det med foto eller film, kan der skabes utrolige scenarier som det kendes fra biograffilm.

Vektorgrafikanvendelser
Eksempler:
 Scalable Vector Graphics - kendt vektorgrafik filformat
 Gerber-fil - kendt vektorgrafik filformat til 3D-printere
 Vektormonitor eller vektorbilledskærm
 PostScript - sideopsætningssprog som understøtter vektorgrafik
 TrueType - ældre Apple vektorbaseret tegnsæt

Vektorgrafik sammenlignet med rastergrafik
Rastergrafik, pixelgrafik eller bitmap har på grund af sin opbygning ikke samme skalerbarhed. Hver punkt eller pixel har en RGB-, CMYK- eller lignende farvekode.

Se også
 FreeType - softwarebibliotek som omsætter fra vektorgrafik til rastergrafik

Referencer

Computergrafik
Ferdinand 2. (Tysk-romerske rige)

Ferdinand 2. (født 9. juli 1578, død 15. februar 1637) var sønnesøn af Ferdinand 1., og var tysk-romersk kejser fra 1619 til 1637. Han var konge af Böhmen fra 1617 og af Ungarn fra 1618, men ved trediveårskrigens start blev han fordrevet fra Böhmen. Han genvandt dog magten ved Slaget ved det hvide bjerg i 1620, hvorefter landet blev hårdt straffet og befolkningen fik valget mellem at udvandre eller vende tilbage til katolicismen. 

Ferdinand var gift to gange. Han blev gift med Maria Anna von Bayern den 23. april 1600, og de fik syv børn sammen. Den 2. februar 1622 giftede han sig med Eleonora Gonzaga. De fik ingen børn sammen. 

Han var en særdeles magtfuld kejser, ikke mindst i kraft af sine feltherrer Johann Tserclaes Tilly og Albrecht von Wallenstein.

Se også 

 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

|-

|-

|-

Huset Habsburg
Tysk-romerske kejsere
Ferdinand 02 af Ungarn
Ferdinand 02 af Bøhmen
Konger af Kroatien
Personer fra Graz
Kvantor

I logik betegner kvantifikation mængden af eksempler inden for diskursområdet, der tilfredsstiller en åben formel. De to mest almindelige kvantorer (kortform af ) betyder "for alle" (alkvantor) og "der findes" (eksistenskvantor). F.eks. i aritmetik gør kvantorer det muligt at sige, at de naturlige tal fortsætter uendeligt, ved at skrive, at for alle n (hvor n er et naturligt tal), findes der et andet tal (f.eks. efterfølgeren til n), som er en større end n.

Et sprogelement, der genererer en kvantifikation (såsom "alle") kaldes en kvantor. Det resulterende udsagn er et kvantificeret udsagn, det siges at være kvantificeret over prædikatet (såsom "det naturlige antal x har en efterfølger"), hvis frie variabel er bundet af kvantoren. På formelle sprog er kvantifikation en formel-konstruktor, der fremstiller nye formler fra gamle. Sprogets semantik angiver, hvordan konstruktoren fortolkes. To grundlæggende slags kvantificering i prædikatslogik er alkvantifikation og eksistenskvantifikation. Det traditionelle symbol for alkvantoren "alle" er "∀", et roteret bogstav "A", og for eksistenskvantoren "findes" er "∃", et roteret bogstav "E". Disse kvantorer er blevet generaliseret fra og med Mostowski og Lindströms arbejde.

Kvantifikation anvendes også på naturlige sprog; eksempler på kvantorer på dansk er for alle, for nogle, mange, få, meget og ingen.

Alkvantoren 
Alkvantoren, , er en logisk kvantor, der betyder for alle. Helt præcist læses
 
således: For alle x gælder at P.

Da nogle bruger ordet "alle" i skiftende betydninger (deriblandt nogle som er utilsigtede i denne sammenhæng) kan det være bedre pædagogik at læse udsagnet som: For ethvert x gælder at P.

Eksistenskvantoren 
Eksistenskvantoren,  ∃, er en logisk kvantor anvendt indenfor prædikatslogikken. Formlen
 
læses: Der findes mindst én x, for hvilken det gælder at P.

Nedenunder ses et eksempel på en disjunktion, der siger at produktet af mindst ét sæt to ens naturlige tal giver 25:
0·0 = 25, eller 1·1 = 25, eller 2·2 = 25, eller 3·3 = 25, og så videre.
Det ovenstående udsagn kan skrives formelt som:
For et naturligt tal, n, n·n = 25
Der er forskel på dette udsagn og det første, da dette klart beskriver domænet, der på det første ikke kan afgøres.

Eksemplet ovenover er sandt, da der netop findes ét sæt to ens naturlige tal hvis produkt giver 25 (5·5 = 25). Symbolsk kan dette skrives som:

givet at P(a,b,c) er et prædikat for a·b = c.

Referencer 

Logik
Lingvistik
Matematik
Konjunktion (logik)

Konjunktion er en betegnelse i logik og matematik for et udsagn eller en funktion, der resulterer i værdien sand, når begge operander er sande og ellers værdien falsk.

I logik skrives en konjunktion:

 P & Q
eller
 P ∧ Q

og læses: Det er tilfældet at P og det er tilfældet at Q.

Se også 
 Logisk operator

Logik
Sandhedstabel

En sandhedstabel er en tabel, som bruges for at overskueliggøre visse logiske konnektiver, eller eventuelt komprimere et kompliceret udtryk til et mere kompakt ækvivalent udtryk. Et udtryk indenfor matematisk logik kan være enten sandt eller falsk. I en sandhedstabel kan mulighederne sand og falsk markeres med f.eks. et ettal og et nul. 

To udsangsformer siges at være logisk ækvivalente dersom de har samme sandhedstabel. Ovenstående sandhedstablen illustrer således at  er logisk ækvivalent med . Dette er en af de såkaldte De Morgans love.

En tautologi er en udsagnsform, hvor der står sand hele vejen ned gennem udsagnformens sandhedstabel. Tilsvarende er en kontradiktion en udsagnsform, hvor der står falsk hele vejen ned gennem sandhedstabellen.

Logik
Logiske modeller
Koreansk ædelgran

Koreansk ædelgran (Abies koreana) er almindeligvis dyrkede former af et lille, stedsegrønt træ med en lav, kegleagtig vækstform. Det kan nå en højde på ca. 10 m under gunstige forhold. Det er hjemmehørende i de koreanske bjerge og ses almindeligt på planteskoler i Danmark.

Beskrivelse 
Stammen er ret og gennemgående til topskuddet, men træet kan være tilbøjeligt til at miste topskudknoppen. Derfor ser man ofte to- eller flerstammede planter. Hovedgrenene er vandrette. Naturindsamlede frøplanter bliver store høje træer, efter at have været lave og tætte i begyndelsen. Barken er først lysebrun til grålig. Senere bliver den mørkt olivenbrun og glat med lyse barkporer. Knopperne er små og ægformede, lysebrune med hvidt harpikslag. Nålene er korte med et lille indhak i spidsen. Oversiden er kraftigt mørkegrøn, mens undersiden er lys af to hvide bånd langs midterribben. Koglerne er små og oprette, tøndeformede til spidse. Farven er dybblå med hvide harpiksklatter. De helt modne kogler bliver lysebrune, kort før de falder fra hinanden. Frøene er sjældent spiredygtige.

Rodnettet består af kraftige, dybtgående hovedrødder og mange finrødder. Som andre arter af ædelgran har koreansk ædelgran stor modstandskraft mod svampeangreb i veddet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 10 × 4 m (15 × 10 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Kendetegn 
Koreansk ædelgran kan kendes på de blå, oprette kogler.

Voksested 
Koreansk ædelgran vokser tæt på skovgrænsen (1000-1800 m.o.h.) i næringsrig, vulkansk jord. I den nordlige del af Korea vokser der planter, som er tilpasset kølige forhold. Det samme gælder vegetationen på de højere bjerge, f.eks. Coraksan (1.000 m), Chirisan (1.300 m) og Hallasan (1.500 m). Her findes arten sammen med bl.a. Abies nephrolepis (en art af ædelgran), japansk taks, jessogran, kamtjatkabirk, kejsereg, kinesisk ene, korealærk, koreathuja, krybefyr, manchurisk birk, mosebølle, Quercus mongolica (en art af eg), ribbet birk og Syringa dilatata (en art af syren)

Galleri

Note

Kilde 
 Alan Mitchell, Træer i nordeuropa, 2. udgave 1994. Gads Forlag. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Stedsegrønne
Haveplanter
Nåletræer
Ædelgran-slægten
Banan-familien

Banan-familien (Musaceae) består af urteagtige arter med mælkesaft og slimdannelse i blade, stængler og frugter. Familien har kun to slægter, som er udbredt i henholdsvis Afrika og Sydøstasien:

 Banan-slægten (Musa)
 Ensete (Ensete)

Plantefamilier
Queen Elizabeth

Queen Elizabeth kan henvise til flere artikler:

Skibe 
 HMS Queen Elizabeth – et britisk hangarskib
 MS Queen Elizabeth – et krydstogtskib
 Queen Elizabeth-klassen – en britisk hangarskibsklasse
 RMS Queen Elizabeth – et britisk oceangående passagerskib

Personer 
 Elizabeth 1. af England – regerende dronning af England
 Elizabeth 2. af Storbritannien – statsoverhoved i Storbritannien og 15 andre monarkier
 Elizabeth Bowes-Lyon – britisk dronning, "Dronningemoderen"

Andet 
 Queen Elizabeth Hospital Birmingham – et NHS-sygehus
 Queen Elizabeth Olympic Park – idrætsanlæg i London
Banan-slægten

Banan-slægten (Musa) er udbredt i Afrika, men flere af arterne dyrkes overalt i troperne. Her nævnes kun de økonomisk betydningsfulde arter:

 Tekstilbanan (Musa textilis)
 Prydbanan (Musa acuminata) – stuebanan

 Bananplante (Musa x paradisiaca)

Se også 
 Banan (frugten)

Planteslægter
Augusto Pinochet

General Augusto José Ramón Pinochet Ugarte (født 25. november 1915 i Valparaíso, død 10. december 2006 i Santiago de Chile) var leder af militærdiktaturet, der regerede Chile fra 1973 til 1990. Han kom til magten via et blodigt kup, der afsatte den socialistiske præsident Salvador Allende. 

Efter Pinochets magtovertagelse indledtes en undertrykkelse af den venstreorienterede opposition, der medførte omkring 3000 døde og forsvundne personer.

Kuppet afsluttede en periode med politisk spænding mellem Chile og USA. USA havde gennem CIA søgt at få fjernet Allende. Under USA's præsident Jimmy Carter blev Chiles diktatur dog udsat for en amerikansk våbenembargo pga. mordet på Orlando Letelier, tidligere forsvarsminister under præsident Allende, der 21. september 1976 blev offer for en bombe placeret af det chilenske diktatur, mens han levede i eksil i USA.

Selv om Pinochet gik af som præsident i 1990, var han øverstkommanderende for hæren til 1998. På en rejse i oktober 1998 blev Pinochet anholdt i London på anmodning fra Spanien og sat i husarrest. Sagen endte med, at han ikke blev udleveret på grund af sin svækkede sundhedstilstand.
Han var tidligere anklaget for forbrydelser mod menneskeheden og for talrige tortur- og mordsager. Han  mistede i 2006 sin immunitet af den chilenske højesteret.

Han døde 10. december 2006 af hjerteproblemer på et militærhospital og fik 11. december 2006 en militærbegravelse. De højreorienteredes krav om en statsmandsbegravelse blev pure afvist af præsident Michelle Bachelet, hvis far var blevet myrdet af Pinochets militærjunta.

Eksterne henvisninger 

 Augusto Pinochet (1915-2006) – en biografi

Chiles præsidenter
Diktatorer
Statsoverhoveder der kom til magten ved kup
Personer fra Valparaíso
Bananplante

 
Bananplanten (Musa x paradisiaca) er en staude, men da den når så store dimensioner kaldes den ofte for et træ. Bananerne er i virkeligheden bær, som (i vild tilstand) rummer mange, store frø.

Beskrivelse 
Planten danner en kompakt stamme, som består af de overlappende bladskeder. Bladene er helrandede og oprette til overhængende med lysegrøn overside og blågrøn underside. Blomsterstanden er opret, og først når frugternes vægt er stor nok begynder  klasen at hænge. Bananerne er uægte bær, som (i vild tilstand) rummer mange, store frø.

Planten har en kraftig rodstok, som bærer det trævlede rodsystem og de oprette, bladbærende skud. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 5 x 3 m (500 x 150 cm/år).

Hjemsted 
Den dyrkede banan er en hybrid og har derfor ikke noget hjemsted. Men begge forældrearterne hører hjemme i de tropiske regnskove i Sydøstasien.

Forskere mener, at bananer blev dyrket af mennesker for mere end 7.000 år siden på Ny Guinea.

Indholdsstoffer 
Alle dele indeholder mælkesaft og slimstoffer.

Se også 
 Banan (frugten)

Henvisninger 

Nytteplanter fra Asien
Banan-slægten
KFUK

KFUK har flere betydninger:
 De grønne pigespejdere tidl. KFUK-spejderne i Danmark – En spejderbevægelse
 KFUM og KFUK i Danmark – En kristen ungdomsforening
Norges fylker

Et fylke (tidligere amt) er en norsk regional administrativ enhed (forvaltningsenhed) med et vist selvstyre, svarende til et dansk amt.

Betegnelsen blev brugt i middelalderen, men blev erstattet med "syssel", senere omdøbt til "len".  Fra 1662 til 1918 var betegnelsen "amt", og herefter igen "fylke".

Landet bestod fra 1972 til og med 2017 af 19, fra 2018 af 18 (Trøndelag sammenlagt) fylker. Fra 2020 reducerede Regionsreformen i Norge 19 fylker  til 11, hvoraf Oslo kommune udgør ét.

Ordet "fylke" er afledt af "folk" og kommer fra .

Liste over fylker pr. 1. januar 2020

Noter

Uddybende

Kilder 

 
Norges subnationale enheder
Allen Iverson

Allen Ezail Iverson (født 7. juni 1975 i Virginia USA) er en tidligere amerikansk basketballspiller. Før det spillede han for Detroit Pistons, Denver Nuggets, Philadelphia 76'ers og Memphis Grizzlies. Hans bedste sæson var i 2001, hvor han var mest scorende i NBA, blev kåret som MVP (mest værdifulde spiller) og med holdet nåede slutspillet. Andre priser han har fået er bl.a. "Rookie of The Year" som går til den bedste førsteårsspiller i ligaen.

Allen Iverson var med på USA's fjerde Dream Team ved OL i Athen 2004, hvor holdet skuffende ikke nåede finalen.

Allen Iverson er en af NBA's mest scorende spillere, med et karrieregennemsnit på 26.7 point per kamp. Allen Iverson er bedst kendt i NBA, hvor han har brugt sin krop for det meste til at komme til straffekast. Han er en solid spiller for hans position shooting guard med 6.2 assist per kamp. Dog ligger han i 06/07 NBA sæsonen som nummer 1 med turnover per kamp med 4.63. Det højeste han har scoret i en kamp var den 2. december 2005, med 60 point mod Orlando Magic.

I 2016 blev Iverson optaget i Naismith Memorial Basketball Hall of Fame.

Livet udenfor basketball 
Allen Ezail Iverson er også kendt for de mange gange han igennem årene er blevet arresteret. Det mest kendte var da han rettede en pistol mod sin svoger, i et desperat forsøg på at finde sin kone, der var stukket af.

Denver Nuggets 
15 kampe inde i 06/07 NBA sæsonen, bad Iverson sit daværende hold Philadelphia 76ers om at blive byttet. Iverson var lige ved at blive byttet til Charlotte Bobcats, men sagde nej til tilbuddet da han kun ville spille for et hold der havde vundet flere kampe end tabte kampe. Efter mange kampe som han brugte på 76ers inaktive liste, byttede 76ers ham til Denver Nuggets. Mange mente ikke at Iverson kunne spille sammen med den unge superstjerne Carmelo Anthony, da Anthony lå nummer 1 på scoringslisten med lidt over 31 point per kamp, og Iverson som nummer 2 med lidt over 30 point per kamp. Mange basket-analytikere mente, at de ikke ville få nok skud hver, og at det kunne risikere at give dem problemer med at enes.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Virginia
Basketballspillere fra USA
Medlemmer af Naismith Memorial Basketball Hall of Fame
Basketballspillere ved sommer-OL 2004
Olympiske bronzemedaljevindere fra USA
Medaljevindere ved sommer-OL 2004
Sacré-Cœur

Sacré Coeur-kirken  ligger på Montmartre i 18. arrondissement i Paris. Den stod færdig i 1914, men blev først indviet i 1919, da 1. verdenskrig var slut. Siden har der været kontinuerlig bøn for de faldne og for fred i verden. Sacré Coeur betyder (Jesu) Hellige Hjerte, som er genstand for katolsk andagt.
Montmartres højeste punkt er 129 m, og på pladsen foran kirken er der udsigt over hele Paris. Både kirken og udsigten er et besøg værd. Det er gratis at besøge kirken, men der skal betales entré til tårnet og katakomberne.

Der er ikke direkte adgang til Montmartre med Metroen. Til gengæld kan man stå af på Metrostationen Abbesses, der er udført i Art Nouveau-stil fra begyndelsen af 20. århundrede. Eller man kan stå af på Anvers og tage kabelbanen Funiculaire de Montmartre op ad bjerget. Det er ikke hurtigere end at gå op, men lidt sjovt.
Metrobilletten gælder også til Funiculairen.

Eksterne henvisninger 
 Sacré Coeur
 Paris.org 
 Sacre Coeur photos 

Kirker i Paris
Montmartre
Østre Storkreds

Østre Storkreds var i 1920-2006 en valgkreds eller storkreds. Kredsen blev nedlagt i 2007. Området indgår herefter i Københavns Storkreds. I 2005 valgte kredsen 6 kredsmandater til Folketinget.

Storkredsen var inddelt i følgende opstillingskredse, med deres bestanddelsområder i parentes:
Ryvangskredsen (bestående af den del af Københavns Kommune, som begrænses af Kystbanen, Østerbrogade, Jagtvej, Tagensvej og Hareskovbanen)
Østbanekredsen (bestående af den del af Københavns Kommune, som begrænses af Sortedamssøen, Sølvgade, Øster Voldgade, Kystbanen, Ndr. Frihavnsgade, Trianglen og Østerbrogade)
Husumkredsen (bestående af den del af Københavns Kommune, som begrænses af Slotsherrensvej, Husumvej, Tølløsevej, Frederikssundsvej, Sokkelundsvej, Utterslev Torv, Skoleholdervej, Støvnæs Allé, Rådvadsvej, Mosesvinget og Horsebakken til kommunegrænsen)
Østerbrokredsen (bestående af den del af Københavns Kommune, som begrænses af Marmorvej, Ndr. Frihavnsgade, Trianglen, Øster Allé, Jagtvej, Østerbrogade, Kystbanen og kommunegrænsen)
Nørrebrokredsen (bestående af den del af Københavns Kommune, som begrænses af Jagtvej, Tagensvej, Hareskovbanen, Nørrebrogade, Møllegade, Guldbergsgade, Skt. Hans Torv og Nørre Allé)
Bispeengkredsen (bestående af den del af Københavns Kommune, som begrænses af Godthåbsvej, Bellahøjvej, Frederikssundsvej, Nørrebrogade, Kapelvej, Rantzausgade, Brohusgade og kommunegrænsen)
Bispebjergkredsen (bestående af den del af Københavns Kommune, som begrænses af Hareskovbanen, Frederikssundsvej, Sokkelundsvej, Utterslev Torv, Skoleholdervej, Støvnæs Allé, Rådvadsvej, Mosesvinget og Horsebakken til kommunegrænsen)
Brønshøjkredsen (bestående af den del af Københavns Kommune, som begrænses af Roskildevej, kommunegrænsen, Godthåbsvej, Bellahøjvej, Frederikssundsvej, Tølløsevej, Husumvej og Slotsherrensvej)

Ravnsborgkredsen blev nedlagt i 1970.

Valgresultater 1971-2005

Valgresultater 1920-1968

Referenceliste 

Folketingsvalgkredse 1970 til 2006
Ferdinand 3. (Tysk-romerske rige)

Ferdinand 3. (født 13. juli 1608, død 2. april 1657) var kejser i det Tysk-romerske rige 1637 – 1657.

Han var den ældste søn af kejser Ferdinand 2. og dennes første hustru, Maria Anna af Bayern. Blev konge af Ungarn i 1625 og af Böhmen i 1627. 

Deltog i komplottet mod Wallenstein i 1634 og efterfulgte ham som hærchef.

Han var leder af fredspartiet og var med til at forhandle Fredsaftalen i Prag med de protestantiske stater (især Sachsen) i 1635. 

Han efterfulgte sin far som kejser i 1637. Han håbede på en hurtig afslutning på trediveårskrigen, men der gik endnu 11 år før man nåede frem til den Westfalske fred i 1648, hvor aftaler med Frankrig og Sverige afsluttede den lange krig.

Se også 

 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

Referencer 

|-

|-

Huset Habsburg
Tysk-romerske kejsere
Ferdinand 03 af Ungarn
Konger af Kroatien
Ferdinand 03 af Bøhmen
Kreml

Kreml (, , ; samme rod som i Kremen (, , ) er et stort befæstet centralt kompleks i historiske russiske byer. Ordet bruges ofte for at henvise til det mest berømte, Kreml i Moskva, byens ældste del med monumentalbygninger fra 1400-tallet og frem, eller som synonym for den russiske regering, der har til huse der.

Se også 
 Ostrog

Eksterne henvisninger 

Fæstningsanlæg i Rusland
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Rusland
Den Europæiske Unions Domstol

Den Europæiske Unions Domstol, ofte i daglig tale kaldet EU-Domstolen, er EU's domstol og dermed den dømmende magt i sager som vedrører EU-retten, men ikke nationale love, hvor hvert medlemsland har sit eget retssystem.

EU-Domstolen består af to instanser:
 Domstolen, der er den øverste instans, og som hører sager fra nationale domstole til indledende afgørelser, omstødelse eller appel. Består af 1 dommer fra hvert EU-land samt 11 generaladvokater.
 Den Europæiske Unions Ret, som påkender annullationssøgsmål anlagt af privetpersoner, selskaber og, sjældnere, nationale regeringer (med fokus på antitrust, statsstøtte, handel, landbrug og varemærker). Består af 2 dommere fra hver medlemsstat.

Domstolen hed tidligere EF-Domstolen (De Europæiske Fællesskabers Domstol), da dens kompetenceområde var det fælles marked. Da Lissabontraktaten trådte i kraft, ændrede domstolen navn (og funktion) til Den Europæiske Unions Domstol med virkning fra 1. december 2009. Domstolen, der blev oprettet i 1952, er beliggende i Luxembourg.

EU-Domstolens behandler typisk følgende sagstyper:
 Præjudicielle spørgsmål fra domstolene i medlemsstaterne (artikel 267 TEUF)
 Traktatbrudssøgsmål (artikel 259 TEUF og 260 TEUF)
 Annullationssøgsmål (artikel 263 TEUF)
 Passivitetssøgsmål (artikel 265 TEUF)
 Erstatningssøgsmål (artikel 268 TEUF)

Domstolen

Retten

Danmark i EU-Domstolen 
Den danske dommer ved Domstolen er Lars Bay Larsen, der har været dommer siden januar 2006. De to danske dommere ved Retten Sten Frimodt Nielsen (siden 2007) og Jesper Svenningsen (siden 2016).

Der har været flere sager vedrørende Danmark ved EU-Domstolen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Domstolens hjemmeside 
 Folketingets EU-oplysning om EU-Domstolen 

 
Luxembourg (by)
EU-ret
Morild

Morild er et naturfænomen, hvor havet synes at lyse eller glimte. Naturfænomenet baserer sig på at havlevende organismer udviser bioluminiscens. Der er mange mikrober og nogle havdyr, som kan forårsage morild. I danske farvande, er det som regel fure-alger i slægten Noctiluca; typisk arten Noctiluca scintillans.

Morild kan opstå spontant eller induceres af bevægelse, f.eks. fra skvulp, fisk eller mennesker. Nogle morildhændelser er så store og kraftige, at de kan ses fra satellitter.

Etymologi
Ordet er af blandet oprindelse og er bl.a. dannet af ordene "mor" og det oldnordiske marr, der betyder henholdsvis "hensmuldrende masse" og "hav". Oldnordisk mǫrueldr, norsk morild, islandsk maurildi, svensk mareld og engelsk (især shetlandsdialekt) mareel.

Kilder og referencer 

Lys
Liv
Ribe Amtskreds

Ribe Amtskreds var en amtskreds omfattende Ribe Amt. Kredsen blev nedlagt ved strukturreformen i 2007, hvorefter området indgår i Sydjyllands Storkreds.

Amtskredsen var fra 1971 og frem inddelt i følgende opstillingskredse, med deres bestanddelskommuner i parentes:
Vardekredsen (bestående af Blaabjerg, Blåvandshuk, Varde, og Ølgod Kommuner)
Esbjergkredsen (bestående af Esbjerg og Fanø Kommuner)
Ribekredsen (bestående af Bramming, Helle, og Ribe Kommuner)
Grindstedkredsen (bestående af Billund, Brørup, Grindsted, Holsted, og Vejen Kommuner)

Fra 1920 til 1971 bestod amtskredsen af følgende opstillingskredse:
Vardekredsen  
Esbjergkredsen 
Ribekredsen 
Bækkekredsen 
Guldagerkredsen

Valgresultater 1971 - 2005

Folketingsvalget 2005 

Kilde

Folketingsvalget 2001 

Kilde

Folketingsvalget 1998 

Kilde

Folketingsvalget 1994 

Kilde

Folketingsvalget 1990 

Kilde

Folketingsvalget 1988 

Kilde

Folketingsvalget 1987 

Kilde

Folketingsvalget 1984 

Kilde

Folketingsvalget 1981 

Kilde

Folketingsvalget 1979 

Kilde

Folketingsvalget 1977 

Kilde

Folketingsvalget 1975 

Kilde

Folketingsvalget 1973 

Kilde

Folketingsvalget 1971 

Kilde

Referenceliste 

Folketingsvalgkredse 1920 til 1970
Folketingsvalgkredse 1970 til 2006
Vejle Amtskreds

Vejle Amtskreds var en amtskreds omfattende Vejle Amt. Kredsen blev nedlagt ved Strukturreformen i 2007, hvorefter området deltes mellem Sydjyllands, Østjyllands og Vestjyllands Storkredse.

Amtskredsen var fra 1971 inddelt i følgende opstillingskredse, med deres bestanddelskommuner i parentes:
Fredericiakredsen (bestående af Børkop og Fredericia Kommuner)
Koldingkredsen (bestående af Kolding, Lunderskov, og Vamdrup Kommuner)
Vejlekredsen (bestående af Jelling og Vejle Kommuner)
Givekredsen (bestående af Brædstrup, Egtved, Give, og Nørre-Snede Kommuner)
Juelsmindekredsen (bestående af Hedensted, Juelsminde, og Tørring-Uldum Kommuner)
Horsenskredsen (bestående af Gedved og Horsens Kommuner)

Fra 1920 frem til 1970 bestod amtskredsen af følende opstillingskredse:
Fredericiakredsen 
Koldingkredsen 
Vejlekredsen 
Givekredsen 
Bjerrekredsen 
Vonsildkredsen

Valgresultater 1971 - 2005

Folketingsvalget 2005 

Kilde

Folketingsvalget 2001 

Kilde

Folketingsvalget 1998 

Kilde

Folketingsvalget 1994 

Kilde

Folketingsvalget 1990 

Kilde

Folketingsvalget 1988 

Kilde

Folketingsvalget 1987 

Kilde

Folketingsvalget 1984- 

Kilde

Folketingsvalget 1981 

Kilde

Folketingsvalget 1979 

Kilde

Folketingsvalget 1977 

Kilde

Folketingsvalget 1975 

Kilde

Folketingsvalget 1973 

Kilde

Folketingsvalget 1971 

Kilde

Referenceliste 

Folketingsvalgkredse
Ringkøbing Amtskreds

Ringkøbing Amtskreds var en amtskreds omfattende Ringkjøbing Amt. Kredsen blev nedlagt ved Strukturreformen i 2007, hvorefter området indgår i Vestjyllands Storkreds.

Amtskredsen var fra 1971 inddelt i følgende opstillingskredse, med deres bestanddelskommuner i parentes:
Ringkøbingkredsen (bestående af Holmsland, Lemvig, Ringkøbing, Thyborøn-Harboøre, Trehøje, og Ulfborg-Vemb Kommuner)
Holstebrokredsen (bestående af Aulum-Haderup, Holstebro, Struer, Thyholm, og Vinderup Kommuner)
Herningkredsen (bestående af Herning og Ikast Kommuner)
Skjernkredsen (bestående af Brande, Egvad, Skjern, Videbæk, og Aaskov Kommuner)

Fra 1920 til 1970 bestod amtskredsen af følgende opstillingskredse:
Ringkøbingkredsen 
Lemvigkredsen 
Holstebrokredsen 
Vinderupkredsen 
Herningkredsen 
Skjernkredsen

Valgresultater 1971 - 2005

Folketingsvalget 2005 

Kilde

Folketingsvalget 2001 

Kilde

Folketingsvalget 1998 

Kilde

Folketingsvalget 1994 

Kilde

Folketingsvalget 1990 

Kilde

Folketingsvalget 1988 

Kilde

Folketingsvalget 1987 

Kilde

Folketingsvalget 1984 

Kilde

Folketingsvalget 1981 

Kilde

Folketingsvalget 1979 

Kilde

Folketingsvalget 1977 

Kilde

Folketingsvalget 1975 

Kilde

Folketingsvalget 1973 

Kilde

Folketingsvalget 1971 

Kilde

Referenceliste 

Folketingsvalgkredse 1920 til 1970
Folketingsvalgkredse 1970 til 2006
Viborg Amtskreds

Viborg Amtskreds var en amtskreds omfattende Viborg Amt. Kredsen blev nedlagt ved Strukturreformen i 2007, hvorefter området indgår i Vestjyllands og Nordjyllands Storkredse.

Amtskredsen var fra 1971 inddelt i følgende opstillingskredse, med deres bestanddelskommuner i parentes:
Thistedkredsen (bestående af Hanstholm, Sydthy, og Thisted Kommuner)
Morsøkredsen (bestående af Morsø Kommune)
Skivekredsen(bestående af Fjends, Sallingsund, Skive, Spøttrup, og Sundsøre Kommuner)
Viborgkredsen (bestående af Møldrup, Tjele, Viborg, og Aalestrup Kommuner)
Kjellerupkredsen (bestående af Bjerringbro, Hvorslev, Karup, og Kjellerup Kommuner)

Fra 1920 til 1970 bestod amtskredsen af følgende opstillingskredse:
Skivekredsen.
Viborgkredsen.
Kjellerupkredsen.
Sønder Vingekredsen.
Løvelkredsen.

Valgresultater 1971 - 2005

Folketingsvalget 2005

Folketingsvalget 2001

Folketingsvalget 1998

Folketingsvalget 1994

Folketingsvalget 1990

Folketingsvalget 1988

Folketingsvalget 1987

Folketingsvalget 1984

Folketingsvalget 1981

Folketingsvalget 1979

Folketingsvalget 1977

Folketingsvalget 1975

Folketingsvalget 1973

Folketingsvalget 1971 

Folketingsvalgkredse
Nordjyllands Amtskreds

Nordjyllands Amtskreds var en amtskreds omfattende Nordjyllands Amt. Kredsen blev nedlagt ved Strukturreformen i 2007, hvorefter området indgår i Nordjyllands Storkreds. 

Amtskredsen var inddelt i følgende opstillingskredse, med deres bestanddelskommuner i parentes:
Frederikshavnkredsen (bestående af Frederikshavn, Læsø, og Skagen Kommuner)
Sæbykredsen (bestående af Brønderslev, Dronninglund, og Sæby Kommuner)
Hjørringkredsen (bestående af Hirtshals, Hjørring, og Sindal Kommuner)
Fjerritslevkredsen (bestående af Brovst, Fjerritslev, Løkken-Vrå, og Pandrup Kommuner)
Aalborg Nordkredsen (bestående af Hals og Aabybro Kommuner og desuden dele af Aalborg Kommune)
Aalborg Vestkredsen (bestående af dele af Aalborg Kommune)
Aalborg Østkredsen (bestående af dele af Aalborg Kommune)
Hobrokredsen (bestående af Arden, Hadsund, Hobro, Sejlflod, og Skørping Kommuner)
Aarskredsen (bestående af Farsø, Løgstør, Nibe, Nørager, Støvring, og Aars Kommuner)

Valgresultater 1971 - 2005

Folketingsvalget 2005

Folketingsvalget 2001

Folketingsvalget 1998

Folketingsvalget 1994

Folketingsvalget 1990

Folketingsvalget 1988

Folketingsvalget 1987

Folketingsvalget 1984

Folketingsvalget 1981

Folketingsvalget 1979

Folketingsvalget 1977

Folketingsvalget 1975

Folketingsvalget 1973

Folketingsvalget 1971 

Folketingsvalgkredse 1970 til 2006
Region Nordjylland
Nordjyllands historie
Filip 3. af Makedonien

Philip III (Arrhidaeus) (ca. 352 f.Kr. til 25. december 317 f.Kr.), var konge af Makedonien fra den 10. juni 323 f.Kr. til den 25. december 317 f.Kr. Han var den retarderede søn af Phillip II af Makedonien med Philinna af Larissa, en thessalisk kone, han var også halv-bror til Alexander den Store

Efter sin brors død den 10. Juni 323 f.Kr. blev han af den makedonske hær i Babylon valgt til konge, og senere samme år medkonge sammen med Alexander den Stores spædsøn Alexander IV, Phillips nevø. Begge medkonger blev sat under beskyttelse af en serie af regenter. Nogle af regenterne kunne indøve magt overfor den retarderet konge, der resulterede i flere kriser, indefor det makedonske hof, og blev til slut myrdet, efter ordre fra Alexander den Stores mor, Olympias.

Konger fra Makedonien
Irans Regenter
Brødrene Karamasov

Brødrene Karamazov (, Brat'ya Karamazovy, ) er den sidste og fysisk største roman af Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij. Den regnes almindeligvis for hans hovedværk og anses af mange kendere for at være den bedste roman i litteraturhistorien.

Hovedpersonerne er de tre brødre Karamazov, der er meget forskellige, men forbundet i en inderlig kærlighed. Derudover er der et væld af livfuldt skildrede mennesker, hvoraf flere folder sig tilstrækkeligt ud til selv at være hovedpersoner.

En episode i romanen, legenden om storinkvisitoren, har vundet selvstændig berømmelse. Her berettes om, hvordan Jesus under den spanske inkvisition kommer tilbage til jorden og møder storinkvisitoren.

Romanen er blevet filmatiseret i USSR i 1969 under titlen Brødrene Karamasov.

Eksterne henvisninger 
 Brødrene Karamazov  på Litteratursiden.dk

Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij
Romaner fra Rusland
Litteratur i 1880
Idioten

Idioten er en roman af Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij. Romanen blev udgivet som føljeton i tidsskriftet Russkij vestnik fra januar 1868 til februar 1869. Det er den mellemste af de tre store romaner, der anses for Dostojevskijs hovedværker. De to andre er Forbrydelse og straf og Brødrene Karamazov.

Fyrst Mysjkin, romanens hovedperson og titelfigur, er en af de forunderligste skikkelser i litteraturhistorien. Omkring ham grupperer sig en lang række meget forskellige skikkelser, der alle påvirkes af mødet med denne "vise dåre".

Mysjkin er epileptiker, og hans epileptiske anfald skildres på grundlag af Dostojevskijs egne personligt oplevede erfaringer med epilepsi.

Romanen er filmatiseret, bl.a. ved filmen af samme navn fra 1958 og ved tv-serien Idiot fra 2003.

Personer i historien 

Romaner fra Rusland
Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij
Karlsson på taget

Karlsson på taget er en række bøger af Astrid Lindgren. Bøgerne handler om Lillebror på syv år, som bor i Stockholm sammen med sin far, mor, og sine søskende Bosse og Bettan. Lillebror får besøg af Karlsson, som er en lille, tyk mand i sin bedste alder. Karlsson har en propel på ryggen, der gør at han kan flyve. Han trykker bare på en knap på navlen, og så kommer propellen. Lille, tykke Karlsson er faktisk med sine egne ord bedre end alle andre til alting.

Der findes flere Karlsson og lillebror historier: Karlsson på taget, Karlsson på taget flyver igen og Verdens bedste Karlsson

Karlsson på taget er blevet filmatiseret fire gange, senest i 2001 som tegnefilm. Ilon Wikland, som har illustreret mange Lindgren-historier, har også udformet figurerne i denne tegnefilm.

Børnebøger
Hertugdømme

Et hertugdømme er det landområde, som en hertug råder over. Slesvig og Holsten var gennem århundreder hertugdømmer .

Titlen hertug indebærer, at fyrsten er underlagt en lensherre. Lensherren i Slesvig var den danske konge, mens den tyske kejser var lensherre i Holsten. Den danske konge var dermed både hertug eller medhertug og konge i hertugdømmet Slesvig, mens han som hertug eller medhertug i Holsten måtte hylde den tyske kejser.

Sverige 
Svenske prinser og prinsesser har også hertugtitel.

Svenske hertuger 
Kronprinsesse Victoria er hertuginde af Västergötland; prins Daniel er hertug
Prinsesse Estelle er hertuginde af Östergötland
Prins Carl Philip og prinsesse Sofia er hertug og hertuginde af Värmland
Prinsesse Madeleine er hertuginde af Hälsingland og Gästrikland; hendes mand Christopher er ikke hertug
Prinsesse Leonore er hertuginde af Gotland
Prins Nicolas er hertug af Ångermanland

Se også 
 Jarledømme
 Fyrstedømme

Statsformer
Rønde

Rønde er en by på det sydlige Djursland med , beliggende i Bregnet Sogn, 30 kilometer nordøst for Aarhus og knap 32 kilometer sydvest for Grenaa. Byen er en del af Syddjurs Kommune og hører til Region Midtjylland. Indtil 2007 var den hovedsæde for Rønde Kommune i Århus Amt.

Byen er beliggende en kilometer nord for Bregnet Kirke og ca. to kilometer nord for Kalø Slotsruin.
Mellem slotsruinen og Rønde ligger Hestehave Skov.
Umiddelbart syd for bygrænsen begynder Nationalpark Mols Bjerge.

Af uddannelsesmuligheder findes i Rønde en folkeskole, en privatskole, et alment gymnasium med en kostskoleafdeling, et handelsgymnasium samt en kombineret høj- og efterskole.

Geografiske forhold 

Næst efter Aarhus og Vejle er Rønde den by i Danmark, hvor man finder den største højdeforskel mellem det laveste og højeste punkt inden for bygrænsen. Da Rønde er væsentligt mindre end de to førstnævnte store byer, forekommer højdeforskellen, som er på 95 meter, visuelt mere tydelig i bybilledet, og byen kaldes derfor i folkemunde for Danmarks eneste ”bjergby”.

Den relativt store niveauforskel skyldes en særlig placering på tværs af to geomorfologiske landskabselementer fra den seneste istid.

Rønde er længst mod vest beliggende nede i en tunneldal med et lavpunkt på 5 m.o.h., mens byen mod øst jævnt - over ca. en kilometer - strækker sig op ad en randmorænebakke med et toppunkt på 100 m.o.h.

Historie 
I 1875 blev byen beskrevet således: "Rønde ved Hovedlandeveien mellem Aarhus og Grenaa-Ebeltoft med Skole, Kro, Kjøbmandshandel, Cementstøberi, Lægebolig, Brevsamlingssted, Toldassistentbolig, Telegraphstation med indskrænket Dagstjeneste (aabnet 1ste Mai 1871)".

Omkring århundredeskiftet blev byen beskrevet således: "Rønde, ved Landevejen, med Missionshus (opf. 1888), Skole, Højskole (opr. 1894), Lægebolig (2 Læger), Dyrlæge, Købmandshdlr., Haandværksdrift, Cementstøberi, m. m., Kro, Markedsplads (Marked i Marts, Sept. og Nov.), Telegraf- og Telefonst. samt Postkontor". Rønde by havde 567 indbyggere i 1901, 615 indbyggere i 1906, 681 i 1911 og 734 i 1916.

Rønde fortsatte sin udvikling i mellemkrigstiden og efter 2. verdenskrig: byen havde i 1921 843 indbyggere, i 1925 993, i 1930 883, i 1935 959, i 1940 981, i 1945 1.119, i 1950 1.270, i 1955 1.300, i 1960 1.384 og i 1965 1.528 indbyggere.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Syddjurs Kommune

Byer i Syddjurs Kommune
Byer og bydele med genforeningssten
Mordet i Finderup lade

Mordet i Finderup lade er drabet på den danske konge Erik Klipping (1249-1286), der fandt sted Sankt Cecilie nat den 22. november 1286. Det er det seneste mord i Danmark på en regent eller regeringsleder. Drabet fandt sted i landsbyen Finderup sydvest for Viborg.

På kongens lig var 56 stiksår, hvilket kan tyde på, at syv personer (Skänninge-annalerne) har stukket kongen hver otte gange - en gang fra hver bagmand. Kongen blev bisat i Viborg Domkirke, hvor hans grav er markeret midt i koret.

Kort efter drabet blev der rejst et bodskapel på stedet, hvor drabet fandt sted. Det er nu den mest udbredte mening, at dette bodskapel blev Finderups første kirke. I 1891 blev der, hvor drabet skulle have fundet sted, rejst et mindekors bekostet af digteren og rigmanden Thor Lange. Korset står på det sted, hvor Finderups oprindelige sognekirke lå. Den blev revet ned midt i 1500-tallet.

Ved Danehoffet i pinsen 1287 dømtes ni mand skyldige for deltagelse i drabet:
 Grev Jakob af Halland
 Marsk Stig Andersen
 Ridder Peder Jakobsen
 Ridder Peder Porse
 Ridder Niels Hallandsfar
 Ridder Niels Knudsen
 Væbner Rane Jonsen
 Væbner Aage Kakke
 Væbner Arvid Bengtsen

Kun Arvid Bengtsen blev dømt for deltagelse i drabet, mens resten blev dømt for råd mod kongens liv. Straffen for alle ni var døden, som kunne afløses af fredløshed.

I Christoffer 2.s håndfæstning (1320) blev det bestemt, at de fredløse, deres arvinger og alle, hvis gods var blevet konfiskeret, skulle have deres ejendom tilbage – det skal bl.a. ses i relation til, at de havde støttet Christoffer mod broderen Erik Menved. Familierne havde imidlertid allerede fået godset tilbage i 1295 som led i fredsslutningen med Norge efter De fredløses krig.

1891 rejstes på foranledning af Thor Lange et 2,7 m højt granitkors tegnet af J.B. Løffler til minde om begivenheden.

Eksterne henvisninger 
 Mordet i Finderup – De dømtes motiv 
 Se også "Siden Saxo" nr. 2 2015.
 Mordet på Erik Klipping 22. november 1286 

Lokaliteter i Viborg Kommune
Danmarks historie
Kunstsprog

Et kunstsprog (også kaldet plansprog) er et opdigtet sprog, et som er bevidst udtænkt i modsætning til såkaldt naturlige sprog (også kaldet etnisk sprog).

Kunstsprog kan laves af mange forskellige grunde. Volapük, ido og esperanto er lavet for at virke som internationale sprog, dvs. at de tiltænkt til at bruges mellem mennesker med forskellige modersmål.
Loglan er lavet som led i forskningprojekt. Andre sprog er lavet som kunstværker for at give æstestisk nydelse, eller som filosofiske sprog som en måde at beskrive verden på.

De fleste kunstsprog – eller måske rettere kunstsprogprojekter – bliver ikke brugt i nogen nævneværdig udstrækning, men nogle enkelte er temmelig udbredte. Specielt esperanto har i hundredtusindvis af talere (nogle siger millionvis, og tallene er usikre) og en levende kultur med litteratur, teater, musik osv. Der er intet land der har et kunstsprog som officielt sprog, men der findes mennesker som har et kunstsprog (især esperanto) som modersmål.

Ofte tager man udgangspunkt i et eller flere naturlige sprog når man laver et kunstsprog, og grænsen mellem en reform af et eksisterende sprog og et nyt kunstsprog kan være flydende. Eksempler på sprog som normalt ikke opfattes som kunstsprog, men som i større eller mindre grad er bevidst konstruerede, er:
 Nynorsk
 Moderne hebraisk
 Indonesisk

Der er ingen modsætning mellem levende sprog, dvs. sprog som løbende udvikles ved brug, og kunstsprog som kun betegner hvordan sproget blev skabt. Begreberne kan kombineres som eksemplerne i tabellen herunder viser:

Fiktive sprog 
En særlig gruppe kunstsprog er de såkaldte "fiktive sprog" er et sprog der er opfundet af en eller flere personer, uden at hensigten er at skabe et egentligt brugbart sprog. Der kan være flere grunde til at man vælger at opfinde sit eget sprog, og en af dem kunne vel sagtens være for "at prøve det" – eller hvis man har interesse i sprog og/eller sprogforskning.

Fiktive sprog er også blevet opfundet, for at supplere fiktive universer, som fx Ringenes Herre. Her opfandt J.R.R. Tolkien mange sprog, hvoraf de to største og mest omfattende er Quenya og Sindarin.

Sprogforskeren David J. Peterson har konstrueret flere kunstsprog til forskellige fiktive universer, heriblandt: Valyrisk og Dothraki, hvoraf begge hører til Game of Thrones-universet.

Referencer

Se også 
 Fanfiktion
 Háfrónska (el. høj-islandsk) - et kunstsprog skabt af belgieren Jozef Braekmans
 Røversprog
 Esperanto
 Dothraki - et kunstsprog skabt af David J. Peterson
Svikmøllen

Svikmøllen er en humoristisk årskavalkade af Danmarks bedste bladtegnere og tekstforfattere. Satirehæftet udkommer hvert år før jul, og omhandler små og store begivenheder, der er sket i løbet af året, i Danmark og ude i verden. Fokus er på politik, kongehus og kulturliv, men danskernes livsstil kræver også et satirisk serviceeftersyn.

Mange bruger Svikmøllen som en årlig gave til sig selv juleaften, mens andre bruger den som mandelgave. 2014-udgaven var årgang nr. 100.

Nuværende redaktør er Søren Anker Madsen.

Svikmøllen udgives af Lindhardt & Ringhof, som er en del af Egmontkoncernen. Gyldendal udgav i 125 år konkurrenten Blæksprutten, som dog gik ind i 2014. I folkemunde hed det sig om den redaktionelle linje på de to satirehæfter, at Blæksprutten var Tivoli, mens Svikmøllen var Bakken.

Yndlingsofre gennem tiden 
Hvert år kårer Svikmøllen et yndlingsoffer ved en højtidelig ceremoni med taler. Siden 2019 har det været i showet ÅRET DER GAK på TV2 Charlie. Før 1993 var prismodtagerne blandt andre Henry Grünbaum, Anker Jørgensen, Ritt Bjerregaard, Poul Hartling, H.K.H. Prins Henrik, Vivi Flindt, Niels Matthiasen, SV-regeringen, Preben Møller Hansen, Ulf Pilgaard & Claus Ryskjær, Archibald & Simon Spies, Poul Schlüter, Britta Schall Holberg, Otto Leisner, Kjeld Olesen, Niels Helveg Petersen, Christian Christensen, Kresten Poulsgaard og Henrik Voldborg.

 1993 Brian Nielsen
 1994 Jacob Haugaard
 1995 Poul Nyrup Rasmussen
 1996 Jytte Hilden
 1997 Hans Engell
 1998 Svend Auken
 1999 Peter Brixtofte
 2000 Peter Aalbæk Jensen
 2001 Birthe Rønn Hornbech
 2002 Kurt Thorsen
 2003 Lene Espersen
 2004 Don Ø
 2005 Flemming Hansen
 2006 Jens Rohde
 2007 Asmaa Abdol-Hamid
 2008 Anne-Mette Rasmussen
 2009 Villy Søvndal
 2010 Søren Pind
 2011 Lars Løkke Rasmussen
 2012 Uffe Elbæk
 2013 Henrik Sass Larsen
 2014 Henrik Qvortrup
 2015 Inger Støjberg
 2016 Bertel Haarder
 2017 Karsten Lauritzen
 2018 John Faxe Jensen
 2019 Mette Frederiksen
 2020 Søren Brostrøm
 2021 Dan Jørgensen
 2022 Søren Pape

Redaktører gennem tiden 

 Johannes Dam, forfatter (1915-17)
 Ludvig Brandstrup, skuespiller, forfatter (1918-20)
 Viggo ”Ærbødigst” Barfoed, digter (1921-22)
 Flemming Lynge, forfatter (1923-24)
 Mogens Dam, tegner og forfatter (1925-1941)
 Jens Locher, forfatter (1942-1951)
 Mogens Dam, tegner og forfatter (1951-1955)
 Arne Ungermann, tegner (1956-1964)
 Henning Gantriis, tegner (1965-1969)
 Børge Outze, chefredaktør (1965-1966-1968)
 Poul ”Poeten” Sørensen, forfatter (1970)
 Arne ”Myggen” Hansen, journalist, radiovært (1971)
 Jørgen Bram, marketingchef (1972-1984)
 Solveig Gervin-Andersen, forlagsredaktør (1972-1981)
 Ib Boye, journalist, revyforfatter (1985-1991)
 Karsten Lindhardt, murer, journalist (1992-1998)
 Paul Schiøtt, elektriker, redaktør (1992-2017)
 Søren Anker Madsen, journalist, forfatter og revyforfatter (2018 - ....)

Kilder

Se også 
Kronik om onkelhumor i Politiken
på Facebook

Litteratur 
 Erik B. Larsen & Jørgen Pram,  Svikmøllen 70 år : kavalkade 1915-1984 : sjoveste, frækkeste, mest pålidelige samtidshistorie, Lademann, 1984. 

Satiretegning
Tidsskrifter fra Danmark
Mandelgave

Mandelgaven er en gave til den, der finder den hele mandel i risalamanden eller i risengrøden. 

I gamle dage var gaven tit en marcipangris eller lidt slik, men nu om dage bruger man alt fra lommelygter til rosiner. Flere steder i landet har der også været tradition for at vinderen af mandelgaven fik retten til at uddele den første julegave.

Mandelgaven er en fast tradition hos mange familier, og i særdeleshed ved børnefamilier. Ved børnefamilierne bliver der "snydt" i stor grad, med enten at putte en mandel i hver af børnenes grød, eller give alle børnene en gave.

Det er ofte et problem at købe en mandelgave, da gaven skal kunne vindes af alle fra oldemor til barnebarn. Derfor vælger mange den traditionelle marcipangris.  

Jul
Rosin

Rosiner er tørrede vindruer. De anvendes ofte i madlavning, som snack eller i kager.

Som meget andet tørret frugt anses rosiner for at være en relativt sund snack, da frugt generelt indeholder mange vitaminer og fibre. Imidlertid indeholder den tørrede frugt samme mængde sukker som frugt, der ikke er tørret, og det relative sukkerindhold er derfor ret højt.

Se også 

Korend
Sun-Maid

Kilder 

Frugtretter
Druer