Hizballáh

Hizballáh nebo Hizbulláh (; ) celým názvem také Al Muqáwamat ul Islámíjatu fí Lubnán (, ) je libanonská šiítská politická a militantní organizace existující od roku 1982. Svůj věhlas si získal skrze vojenský odpor vůči Izraeli, a to hlavně po jeho invazi do Bejrútu v roce 1982. Hizballáh je materiálně a finančně podporován Íránem. S výcvikem bojovníků Hizballáhu pomáhaly Íránské revoluční gardy. Írán dál také řídí zakládání dalších organizací napojených na Hizballáh v ostatních zemích. Nemalou podporu získává také ze Sýrie. EU, Spojené státy, Nizozemsko, Spojené království, Egypt, Izrael, Austrálie, Německo a Kanada klasifikují Hizballáh jako teroristickou organizaci. Jeho vojenské křídlo zařadila Evropská unie dne 22. července 2013 na seznam teroristických organizací, především kvůli zapojení se v bojích v Syrské občanské válce na straně Bašára al-Asada.

Název hnutí Hizballáh vychází ze stejného pojmu v koránu, který v určitém období své prorocké mise používal prorok Muhammad jako ekvivalent výrazu „umma“ (امة) – „obec věřících“.

Hizballáh má tři základní cíle:
 Zničení státu Izrael (V terminologii Hizballáhu a Íránu je Izrael označován jako Sionistický režim.)
 Omezení vlivu Západu zejména USA na Blízkém východě
 Vytvoření islámského státu v Libanonu (Od tohoto bodu bylo po roce 1985 upuštěno)

Historie 
Hizballáh byl založen začátkem 80. let 20. století šíitskými náboženskými činiteli a přívrženci Ajatolláha Chomejního, kteří byli ohromeni vítězstvím islámské revoluce v Íránu. Cílem tohoto hnutí bylo vytvořit z Libanonu islámský stát a zlepšit práva šiítů v libanonské společnosti. Duchovním vůdcem celého hnutí se stal Šejch Muhammad Husajn Fadlalláh. Velitelem vojenského křídla označovaného jako Islámský odpor se stal Abbás al-Músáví. Základna Hizballáhu se nacházela v provincii Baalbek v severní části údolí Biqáa. Později se k Hizballáhu připojila šíitská skupina Amal (امل – Naděje) vedená Hasanem Nasralláhem, který se po smrti Šajcha Muhammada Fadlalláha stal nejvyšším sekretářem Hizballáhu.
Skupina je rozdělena do tří organizací subjektů: Bajt ul-Mál, Džihád ul Binná a Islámský odpor. Finanční podpora se získává z Íránu, Sýrie a darů libanonských šíitů.

Postoj Hizballáhu vůči Izraeli 

Od založení Hizballáhu do současnosti je odstranění státu Izrael pro Hizballáh hlavním cílem. Hizballáh bojuje nejen proti vládě a politice státu Izrael, ale i každému židovskému občanu, který žije v Izraeli. Jeho manifest 1985 údajně uvádí, že Náš boj skončí pouze tehdy, až tento stát (Izrael) bude zničen. Generální tajemník Nasralláh prohlásil, že Izrael je ilegální uchvatitel, který je založen na lži a domnívá se, že teprve zničení Izraele přinese mír na Blízkém východě. Není východiska z konfliktu v tomto regionu s výjimkou zmizení Izraele. V rozhovoru s Washington Post, Nasralláh řekl: Jsem proti jakémukoliv usmíření s Izraelem. Domnívám se, že jeho přítomnost je protiprávní." V prohlášení Hizballáhu z roku 1992 se přímo tvrdíJe to otevřená válka až do eliminace Izraele a do smrti posledního Žida na ZemiIzraelská okupace farem Šibáa a věznění libanonských občanů v izraelských věznicích je často používáno jako záminka pro pokračující nepřátelské akce Hizballáhu proti Izraeli i po stažení z Libanonu v roce 2000.

Organizace Hizballáhu 

Řízení Hizballáhu je v souladu s principem vlády Velájat-e fakíh (ولایت فقیه), který je založen na rozhodování znalců islámského práva, kteří jako jediní mohou provádět důležitá rozhodnutí (např. vyhlásit fatwu nebo džihád). Pokud se poradní shromáždění nemůže dohodnout, obrátí se na nejvyššího vůdce Sajjida Alího Chameneího, který je nejvyšší autoritou šíitského islámu.

Nejvyšším rozhodovacím orgánem Hizballáhu je Madžlis aš Šúrá (مجلس الشوری / Poradní shromáždění), které je tvořeno 12 vysoce postavenými duchovními. Tito duchovní mají na starosti důležitá rozhodnutí týkajících se akcí Hizballáhu.
Poradní shromáždění se dělí na sedm speciálních výborů:

 výbor pro ideologii
 výbor pro informace
 vojenský výbor
 politický výbor
 výbor pro výklad islámského práva
 výbor pro sociální záležitosti
 finanční výbor
Madžlis aš Šúrá al Qarár (مجلس الشوری القرار / Správní shromáždění) Toto shromáždění vedl do své smrti Šejch Muhammad Husajn Fadlalláh. Shromáždění je tvořeno 11 duchovními s odpovědností za všechny strategické kroky hnutí.

Hnutí Hizballáh je financováno prostřednictvím darů šíitských muslimů nebo prostřednictvím náboženské daně zvané Zakát přímo po páteční modlitbě. Největší podpory jak materiální, tak finanční, se Hizballáhu dostává ze strany Íránu a Sýrie. Odhaduje se, že Írán dává Hizballáhu 60 - 100 milionů EUR ročně. Některé odhady hovoří o více než 200 miliónech USD ročně. Všechny tyto finanční prostředky jsou zpravovány zvláštním fondem Bajt ul Mál (بیت المال),se sídlem v Bejrútu, jehož hospodaření je pod kontrolou vůdce hnutí Hasanem Nasralláhem.

Hizballáh organizuje rozsáhlý sociální program prostřednictvím subjektu Džihád ul Binná (جهاد البناء). Tato instituce financuje stavbu nemocnic, škol a opravy objektů zničených izraelskou armádou. Hizballáh také zřídil institut Aš Šahíd الشهید (Mučedník), který zaručuje poskytování bydlení a výdaje na vzdělávání pro rodiny bojovníků, kteří zemřou v boji. Ředitelství Džihád al-Binná 'se nachází na jižním předměstí Bejrútu.

Aktivity 

Společně s hnutím Amal je Hizballáh jednou ze dvou hlavních stran zastupující šiítskou komunitu v Libanonu. Obě strany uzavřely dohodu a vzájemně se v případě potřeby podporují. Hizballáh je zastoupen v libanonském parlamentu od roku 1992, kdy získal 12 z 128 křesel. V roce 1996 získala strana 10 křesel. Hizballáh posílil své zastoupení v libanonském parlamentu po volbách, které proběhly v květnu a červnu 2005. Ve 128členném parlamentu má hnutí nyní 14 poslanců (předtím 8) a ve vládě má dva ministry a třetí je jím podporován. V roce 2006 vypukl izraelsko-libanonský konflikt poté, co vojáci Hizballáhu zaútočili raketami a minomety na severoizraelské město Šlomi, zabili tři vojáky a dva (Ehuda Goldwassera a Eldada Regeva) zajali. Hizballáh utrpěl menší ztráty, získal ale neobvykle velkou podporu muslimské veřejnosti.

Hnutí Hizballáh provozuje satelitní televizní vysílání Al Manár () a rozhlasovou stanici an Núr () a týdeník as Safír ().
Stanice Al Manár se sídlem v Bejrútu zahájila své vysílání v roce 1992 za finanční pomoci Íránu a je hlavním nástrojem psychologické války proti Izraeli (v terminologii Hizballáhu sionistickému nepříteli). Vysílání této stanice bylo již zakázáno v některých evropských zemí z důvodu popírání holokaustu. Al Manár šíří hlavně pořady zaměřené naproti Izraeli a podpoře nacionalismu.

Vojenské křídlo Hizballáhu je označované jako Islámský odpor. Ten má podle odhadů asi 1000 aktivních bojovníků, ale v případě potřeby může Hizballáh mobilizovat až 10 000 dobrovolníků. Výzbroj je získávána především z Íránu, Sýrie a ČLR. Vojenský výcvik rekrutů probíhá hlavně v jižním Libanonu a ve výcvikových střediscích v Íránu a je plně pod dohledem Íránských revolučních gard.

Výzbroj a válečné aktivity 

Hizballáh prohlašuje, že vlastní přibližně 30 000 raket různého druhu (izraelské odhady se pohybují až na pětinásobku u čísla 150 000). Jedná se hlavně o neřízené rakety BM-21 a BM-27. Dále vlastní íránské rakety Zelzel 2 s doletem až 400 km, rakety Fadžr-5 s doletem 45 km a protiletadlové střely SA-16. Podle izraelských médií vlastní i několik raket Scud původem ze Sýrie, ovšem tato informace byla Sýrií i Hizballáhem popřena. V roce 2005 dodal Írán do Libanonu i několik svých moderních protilodních raket Kosar. Jedna z nich v roce 2006, při izraelské intervenci v Libanonu silně poškodila korvetu třídy Saar, vlajkovou loď izraelského námořnictva INS Hanit
. Hizballáh je také vybaven několika bezpilotními průzkumnými letouny typu Mohadžer / Mohajer.

Hizballáh v průběhu posledních let radikálně změnil své metody boje. Na popud svého ochránce Íránu zavrhl tradiční metody teroristických organizací, které uplatňoval v prvních deseti letech své existence, a přeměnil se ve vojenskou organizaci využívající stále sofistikovanějších metod boje.

K zastavení izraelského postupu v Libanonu v roce 2006 nasadil Hizballáh nejnovější verze kumulativních náloží, výbušnin, naváděných raket a zdokonalené taktiky léčky, útoku z davu či využívání klamných cílů a bunkrů. Sítě izraelských obranných radarů nezvládly nápor ohromujícího množství raket, které na Izrael Hizballáh vypálil. Zpráva Winogradovy komise shrnující oficiální izraelské vyšetřování 34 denní libanonské války v létě 2006 vyjádřila, že polovojenská organizace po několik týdnů odolávala nejsilnější armádě Blízkého východu mající pod kontrolu vzdušný prostor i početní a technickou převahu.

Hizballáh se účastní občanské války v Sýrii na straně vlády Bašára al-Asada. Podle odhadů v syrské válce ztratil až tisíc bojovníků. Syrští povstalci také zaútočili na Hizballáh v Libanonu. Fronta an-Nusrá a později Islámský stát ovládli část území pohraničí Libanonu, na které Hizballáh útočí jak z Sýrie, tak z Libanonu. Pozice Hizballáhu v Sýrii několikrát bombardoval Izrael. Během jednoho náletu zabil také Íránského generála revolučních gard.

Teroristické útoky 
 18. dubna 1983 – exploze bomby v nákladním automobilu před americkou ambasádou v Bejrútu, zahynuli 3 zaměstnanci včetně ředitele CIA pro Blízký východ, 120 osob zraněných
 23. října 1983 – nákladní vozidlo s výbušninou vrazilo do haly velitelského stanoviště U.S. Marines v Bejrútu, zahynulo 241 vojáků, 81 bylo zraněných.
 12. dubna 1984 – bombový útok na restauraci blízko americké letecké základny Torrejon v Španělsku, zahynulo 18 osob, zraněno bylo 83 osob
 20. září 1984 – při neočekávaném bombovém útoku na americkou ambasádu ve východním Bejrútu zahynulo 23 osob a 21 bylo zraněných.
 4. prosince 1984 – teroristé z Hizballáhu unesli letadlo Kuvajtských aerolinií a zavraždili dva pasažéry – občany USA – Charles Hegna a William Stanford.
 14. června 1985 – členové Hizballáhu unesli letadlo společnosti TWA a zavraždili Roberta Stethema - potápěče U.S. Navy.

1982–1988 — únosy a vraždy amerických občanů

 David Dodge, prezident American University v Bejrútu, zadržovaný jeden rok
 Malcolm Kerr, Američan libanonského původu, bývalý prezident American University v Bejrútu, unesený a zavražděný
 Jeremy Levin, šéf bejrútské kanceláře CNN, unesen, později zachráněn
 reverend Benjamin Weir, unesen a držen v zajetí 6 měsíců
 William Buckley, důstojník US Army a operativec CIA, unesen a zavražděn, 28. prosince 1991 pohřben se všemi vojenskými poctami
 Frank Reed, ředitel American University v Bejrútu, unesen a propuštěn po 44 měsících zajetí
 Joseph Cicippio, finanční kontrolor American University v Bejrútu, unesen a zadržován 5 let
 Col. William Higgins, americký velitel Dozorčí organizace OSN pro dodržování příměří (UNTSO), unesen a zavražděn

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Amal
 Hamás
 Fatah
 Mosad
 Izrael
 Libanon

Externí odkazy 
 
 Vše o Hizballáhu na www.israel.cz
 Válka v Libanonu: 1. den ve fotografiích na eretz.cz
 Válka v Libanonu: 2. den ve fotografiích na eretz.cz
 Válka v Libanonu: 3. den ve fotografiích na eretz.cz

Oficiální weby Hizballáhu:
 Web Hizballáhu (moqawama)
 Al-Manar TV
 An-Nour radio

Ostatní:
 Šnaidauf, J. (2002): Libanonský Hizbulláh. Vznik a transformace hnutí v období 1982 – 2000.

 
Politické strany v Libanonu
Izraelsko-libanonský konflikt
Skupiny označené za teroristické
Protivníci izraelských zpravodajských služeb
Islámské politické strany
Organizace syrské občanské války
Islamistické skupiny
Partyzánské organizace
Skupiny označené za teroristické vládou USA
Skupiny označené za teroristické Evropskou unií
Terorismus v Libanonu