Gázai övezet

A Gázai övezet (arab: قِطَاعُ غَزَّةَ Kiṭāʿ Ġazza) Palesztina része, mely a Földközi-tenger partján, annak kelet-délkeleti részén terül el. Délnyugat felől egy kis szakaszon Egyiptommal határos, míg délkelet és északkelet felől pedig Izraellel. Ciszjordánia mellett Palesztina egyik területe. Az övezet 41 kilométer hosszú, szélessége 6 és 12 kilométer között változik, így Budapestnél jóval kisebb területen él több mint két millió ember. Az övezetet nem minden ország ismeri el szuverén államnak, hanem sok Izrael részének, azon belül a Palesztin Nemzeti Hatóság fennhatósága alá tartozó területnek tekinti. 1993-ban az oslói elvi megállapodás alapján realizálták a palesztin önkormányzatiság lehetőségét. A 2007-es gázai csata után a Hamász a Palesztin Nemzeti Hatóságot kiszorította a hatalomból, és de facto ellenőrzi az övezet területét, amely izraeli blokád alatt áll. A terület Izraeltől függ a vezetékes víz, az áram, a távközlés és egyéb közművek tekintetében is.

Története 
A terület nevét a legnagyobb településről és székhelyéről, Gázáról (másképpen Gázaváros) kapta.

Ókor 
A terület már ősidők óta lakott, a kora ókortól kezdve több régészeti lelőhely is található az övezetben.

Kr. e. 1200 körül az ún.  tengeri népek egyike, a filiszteusok telepedtek le itt. Nagyjából velük egy időben a zsidók is letelepedtek Palesztínában (→ izraelita honfoglalás).
Innentől kezdve évszázadokon át harcban állt a két nép egymással a kánaáni régió feletti uralomért.

A zsidók végül létrehoztak egy önálló királyságot az I. e. 11. században, de ennek hatásköre nem terjedt ki a már Filiszteának nevezett területre, hanem állandó háborúban állt vele. 

Kr. e. 722-től az Asszír Birodalom bekebelezte a Zsidó Királyságot és Filiszteát egyaránt. Később az Újbabiloni Birodalom, a Perzsa Birodalom és a Makedón Királyság is meghódította a területet, míg Kr. e. 63-ban Pompeius idejétől a Római Birodalom kebelezte be. A rómaiak új nevet adtak a térségnek, és ekkortól kezdve Izrael és Gáza területe Palesztina néven szerepelt a térképeken. A római uralom közel öt évszázadig tartott, miközben a zsidó függetlenségi harcok leverése után a zsidók kényszerből jórészt elhagyták a térséget és a Birodalom más provinciáiba költöztek.

Középkor 
A Római Birodalom bukása után vándorló arabok lakhelye volt Palesztina térsége. A keresztes háborúk célul tűzték ki a terület keresztény seregek általi elfoglalását, de egyik hadjárat sem eredményezett tartós állapotot. 1244-ben egy török sereg Gáza mellett szórt szét egy megmaradt keresztény sereget, amellyel Jeruzsálem végképp elveszett a keresztesek számára.

Újkor 
A középkor végére Izraelt és Gázát a török seregek hódították meg és egészen az első világháború végéig a Oszmán Birodalom része volt. A háborút lezáró békefolyamatok Törökország fennhatósága alól kivonták Palesztina térségét, s ekkor került mandátumterületként a brit gyarmatbirodalomhoz.

20. század 
A második világháború végén a britek kivonultak a területről, mely ENSZ fennhatóság alá került 1947-ig, amikor egy rendezési terv alapján kikiáltották a független Izrael államot. Az átmenet továbbra sem volt konfliktusmentes. A palesztinok meghirdették a zsidók elleni harcot, melynek következtében Gáza a távolabb elhelyezkedő Ciszjordániához csatlakozva de facto független területként működik, és továbbra is állandó harcban áll Izraellel.

1948–1967 között a területet Egyiptom irányította. A hatnapos háborút követően azonban izraeli fennhatóság alá került, egészen a 2005-ös kivonulásig. Az 1993. szeptember 13-án megkötött oslói megállapodás értelmében Izrael fenntartja a Gázai övezet légterének, szárazföldi határainak és felségvizeinek a katonai irányítását. A területen élő kb. 9000 izraeli telepest 2005 augusztusában kitelepítették egy megállapodás értelmében. A kitelepítés nem ment zökkenőmentesen, az izraeli hadseregnek és rendvédelmi erőknek kellett erőszakkal végrehajtani az illegális telepek felszámolását és lakóinak kitelepítését Izraelbe.

Az övezetnek hét határátkelő helye van, melyek közül a két legjelentősebb az északkeleti erezi és a délnyugati rafahi. Izrael 1994-ben határoló falakat és „vasfüggönyt” kezdett építeni az övezet köré, hogy kontrollálni tudja az ellenőrizhetetlen palesztin bevándorlókat, illetve hogy később nyomást tudjon gyakorolni az övezetben élőkre.

21. század 
Az izraeli blokád előtt és alatt több tucat földalatti alagutat ástak a palesztinok Egyiptomba, amelyek a különböző fegyveres klánok ellenőrzése alatt állnak. Az alagutakon keresztül elsősorban hadianyagot, élelmet, vizet és üzemanyagot juttatnak be az övezetbe. 2008 elején palesztin fegyveresek áttörték a rafahi határátkelőt, de komolyabb összecsapások nem történtek az egyiptomi határőrökkel. A lakosság „vásárlási vándorlásba” kezdett a határmenti egyiptomi üzletekbe és vissza. A 11 napos kényszernyitást követően az egyiptomi rendvédelmi erők ismét lezárták a határátkelőt. A blokád azóta is fennáll mindkét szomszéd részéről. 2011 áprilisában az új egyiptomi kormány ígéretet tett rá, hogy megnyitja a rafahi határátkelőt, amellyel „végetvetnek Gáza szenvedésének”.

A területen folyamatosak a katonai összecsapások Izrael és a Hamász között: a Hamász a Gázai övezet területéről rakétákkal támadja Izraelt, amire válaszul hadserege 2008-ban, 2009-ben, 2012-ben és 2014-ben is katonai akciót indított.

 2023

2023 őszén minden előjel nélkül ismét kiújultak a harcok a térségben. Az övezet területéről október 7-én, szombaton a Hamász nagy mennyiségű – közlésük szerint több ezer – rakétát lőtt ki Izrael déli és középső részére, majd fegyveres terroristák lépték át a demarkációs vonalat, és rövidesen több, mint 250 ártatlan izraelit mészároltak le a Gázai övezethez közeli Nova fesztiválon. A halottak és sebesültek száma Izrael szerte jelentős, az eltalált épületekben súlyos károk keletkeztek. A terrortámadás során a Hamász terroristái legalább 150 ártatlan civil túszt szedtek, és hurcoltak el magukkal. Az esemény hatására a Hezbollah szervezet is akcióba lépett.

Benjámín Netanjáhú izraeli miniszterelnök a támadásra reagálva október 7-én este kijelentette, hogy Izrael háborúban áll. Beszédében kilátásba helyezte a Hamász Gazai övezetben lévő erői és rejtekhelyei elleni megsemmisítő csapásokat és felszólította az ottani lakosságot, hogy hagyja  el az enklávét. Izrael október 8-án hivatalosan is kihirdette a hadiállapotot.

Demográfia 
A terület fejlesztéséért szomszédai és a nemzetközi közösségek (ENSZ, Arab Liga, Európai Unió) is pénzügyi erőfeszítéseket tesznek. Körülbelül 1,4 millió palesztin lakja a térséget. Részben a blokád miatt azonban a munkanélküliség 70-80% körüli és a nagy népsűrűség tovább rontja az övezet élhetőségét.

Népessége

Vallás 
A lakosságának több mint 99 százalékát a szunnita muszlimok teszik ki, míg a csekély maradékot az arab keresztények adják.

Képek

Jegyzetek

Források 
 Harmat Árpád Péter: A Gázai övezet története – Történelem Klub, 2012. november 17.
 A kudarc ára halál – Index, 2012. november 18.

Kapcsolódó szócikkek 
 Ciszjordánia
 Gáza

Palesztina