Česká Kamenice

Česká Kamenice () je město na severu Čech, v okrese Děčín. Žije zde  obyvatel. Českou Kamenicí protéká řeka Kamenice. Na území České Kamenice se stýkají tři chráněné krajinné oblasti, CHKO Lužické hory, CHKO Labské pískovce a CHKO České středohoří. Historické jádro města je městskou památkovou zónou.

Historie 
První písemná zmínka o České Kamenici pochází z roku 1352, kdy vrcholila kolonizace města osadníky ze sousedního Saska, avšak ve většině publikací stojí, že bylo město založeno již před rokem 1283. Mezi vlastníky tohoto města patřil třeba Jan z Michalovic či Hynek Berka z Dubé a rodina Kinských. Českou Kamenici navštívila jak husitská vojska, tak i hrůzy třicetileté války, přesto však město začalo vzkvétat a do jeho růstu v 19. století výrazně zasáhl rozvoj textilního průmyslu. Po druhé světové válce byla nuceně vysídlena většina místních obyvatel a sláva města začala upadat. V roce 2005 získala Česká Kamenice ocenění Historické město roku 2005, a to zejména díky nedotčenému historickému jádru města.

Obyvatelstvo

Památky 

 Měšťanský dům čp. 73 je jedním z historických dochovaných domů ve městě, u něhož se dochovalo původní podloubí a gotický stupňovitý štít. Nejstarším doloženým vlastníkem byl Hans Hehr (1570), dům byl po vypálení v roce 1654 obnoven s použitím staršího kamenného zdiva. Majitelé domu byli držiteli várečného práva, a proto k domu patřilo jako příslušenství i várečné nářadí, nábytek, kráva, pole, vinice a později i další pozemky. Do začátku roku 2017 v domě sídlilo městské informační centrum.
 Děkanský kostel sv. Jakuba Většího.
 Bývalý evangelický kostel z roku 1930.
 Českokamenický zámek byl postaven v první polovině 16. století pány z Vartenberka. Větší stavební úpravy byly provedeny na počátku 17. století, kdy rod Kinských (Vchynských) nechal přistavět jižní křídlo. V roce 1792 byla vybudována barokní krytá chodba, která spojila zámek s kostelem. Poslední stavební úpravy v klasicistním stylu byly provedeny v letech 1847 až 1849 a dotkly se nejvíce jižního křídla.
 V Tyršově ulici stojí tzv. Salhausenovský dům postavený v první čtvrtině pány ze Salhausenu. Později budovu získalo město a zřídilo v ní špitál.
 Radnice – Nejstarší budova radnice vznikla úpravou původně právovárečného měšťanského domu, který byl vykoupen městskou radou v roce 1493 za 44 kop grošů a 4 groše. Dnešní budovu na náměstí Míru město získalo až na konci 16. století, kdy také byla přestavěna. Poslední rozsáhlejší přestavba v klasicistním stylu byla realizována v letech 1846 až 1847. Průčelí nad portálem zdobí znak Vartenberků s letopočtem 1591 a německým nápisem, které připomínají Jindřicha z Vartenberka, dědičného nejvyššího číšníka Českého království. Na horní římse portálu je latinský nápis PALLADIUM CIVITATIS (záštita obce). Po roce 1850 v budově sídlily berní a okresní úřad a později okresní soud. V letech 1958 až 1967 zde bylo vlastivědné muzeum, poté objekt nebyl využíván. Po rozsáhlých opravách se v 90. letech 20. století budova znovu stala sídlem městské samosprávy.
 Budova spořitelny – Na západní straně náměstí Míru je secesní budova spořitelny se sochou rytíře nad štítem. Původně nesla název Městský dům, neboť zde kromě spořitelny sídlilo ještě okresní zastupitelstvo, úřad starosty a městská knihovna.
 Kašna – Uprostřed náměstí Míru stojí kašna z roku 1575, se sloupem a barokní sochou z roku 1680, od žitavského mistra Oldřicha. Nedaleko kašny je v dlažbě vsazená velká podkova z kamene, jež označovala kam až směl být při jarmarku vystavován prodávaný dobytek.
 Kaple Narození Panny Marie – Kaple je státní kulturní památka v městské památkové zóně, jejíž vznik je spojován s více než stem zázračných skutků Panny Marie Kamenické.
 Barokní chudobinec – Severně od Mariánské kaple, se nachází barokní chudobinec z roku 1750. Bylo v něm zřízeno 24 komůrek pro 24 poddané českokamenického panství. Nynějším sálem vedla středem chodba, která jej dělila na dvě poloviny, s šesti komůrkami po každé straně a s kachlovými kamny na každém konci chodby. Pro ženy bylo vyhrazeno přízemí, v prvním poschodí byli muži. Za epidemie černých neštovic v roce 1778 sloužil chudobinec nějaký čas jako městský špitál. Pětiboké čedičové sloupy, zasazené do země nedaleko vchodu do budovy, jsou na paměť obětem epidemie černých neštovic, zemřelých na tomto místě. Epidemii měli do města zavléci pruští vojáci, pod velením gen. Möllendorfa, kteří obsadili Českou Kamenici. Černým neštovicím podlehlo kolem 600 osob, vojáků i místních občanů.

Památné stromy 
 Buky na Zeleném vršku, dvojice buků na východním okraji města, poblíž křižovatky ulic Na Vyhlídce a Máchova
 Jasan v České Kamenici, ve dvoře domu čp. 272 při západní straně náměstí Míru
 Tis v České Kamenici, v jihovýchodním sousedství kostela sv. Jakuba

Osobnosti 
 Balthasar Kademann (1533–1607), teolog a duchovní
 Johannes Klein (1681–1762), matematik
 Prokop Horn (1696/1697–1739), duchovní a profesor filosofie
 Filip Josef Kinský (1700–1749), šlechtic, diplomat a politik
 Jakob Frint (1766–1834), profesor teologie a biskup
 Johann Baptista Pohl (1782–1834), průvodce J. W. Goetha a badatel
 Gustav Nowak (1846–1921), lékárník a politik, starosta města, poslanec Říšské rady a zemského sněmu
 Emanuel Hegenbarth (1868–1923), malíř
 Jozef Hegenbarth (1884–1962), malíř a grafik
 Hannes Hegen (Johannes Hegenbarth), (1925–2014), karikaturista i komický spisovatel

Místní části 
 Česká Kamenice
 Dolní Kamenice
 Filipov
 Horní Kamenice
 Huníkov
 Kamenická Nová Víska
 Kerhartice
 Líska
 Pekelský Důl
 Víska pod Lesy

Okolí 
 Zámecký vrch (541 m n. m.) s Kamenickým hradem
 Olešský rybník
 muzejní železnice Česká Kamenice–Kamenický Šenov
 K železniční zastávce Horní Kamenice na okraji města je vedena Naučná stezka Okolím Studence.
 Bratrské oltáře s Křížovou cestou poblíž vrchu Jehla
 Skalní vyhlídka Ponorka

Doprava 
Českou Kamenicí prochází trať č. 081 Děčín–Rumburk a odbočuje zde trať do Kamenického Šenova, která kdysi vedla až do České Lípy a na jejímž tělese vede cyklostezka Varhany. Ve městě se nacházejí nádraží Česká Kamenice a Horní Kamenice.

Partnerská města 
  Bad Schandau, Německo

Galerie

Odkazy

Reference

Literatura 
 BÍLEK, Ivan a kolektiv: Česká Kamenice; Česká Lípa, 2002 (414 s.)

Související články 
 Klub přátel lokálky

Externí odkazy 
 
 
 
 
 Mikroregion Českokamenicko
 Podrobný popis Českokamenicka

 
Města v Čechách
Obce v okrese Děčín
Obce s pověřeným obecním úřadem
Sídla v Českém středohoří
Sídla v Děčínské vrchovině
Sídla v Lužických horách
Městské památkové zóny v Česku
Severočeské sdružení obcí
Svazek obcí Českokamenicka
Svazek obcí Euroregion Labe
Města v okrese Děčín
Drak ve znaku
Města v Euroregionu Labe
Sídla v CHKO Lužické hory
Sídla v CHKO Labské pískovce
Sídla v CHKO České středohoří