Tbilisi

Tbilisi (do roku 1936 známé také jako Tiflis) je hlavní město Gruzie, nacházející se ve vnitrozemí této země na řece Kura. Žije zde  obyvatel.

Historie 

Tbilisi bylo založeno gruzínským králem Vachtangem I. Gorgasali (452–502) v 5. století, oblast však byla osídlena již dříve. Již. v druhé polovině 4. století byla založena pevnost Narikala, stojící po mnohých přestavbách dodnes. Město obsadily mnohé říše, jako např. Arabové, Peršané a Seldžučtí Turci – v 8. století bylo město dokonce sídlem arabského emíra. Gruzínci město dobyli opět až v roce 1122, za vlády krále Davida IV, který sem poté přesunul své sídlo z Kutaisi a Tbilisi ustanovil hlavním městem země. Na konci 18. století bylo město neustále ohrožováno perskými výboji a od roku 1801 se pak natrvalo stalo součástí Ruského impéria.

Nezávislost získalo opět až po Říjnové bolševické revoluci roku 1917, ovšem pouze do intervence sovětských sil roku 1921.
Ty vytvořily násilným sjednocením Arménie, Ázerbájdžánu a Gruzie Zakavkazskou sovětskou federativní socialistickou republiku. Později došlo k jejímu rozdělení na tři sovětské republiky, Tbilisi zůstalo centrem Gruzínské SSR. Od 9. dubna 1991 je Tbilisi hlavním městem nezávislé a suverénní Gruzie. Přesto ale krátce po vyhlášení nezávislosti došlo k nepokojům. V lednu roku 1992 zde zuřily urputné boje, což nakonec vedlo ke změně politické scény, stejně jako revoluce z roku 2003, která svrhla Eduarda Ševardnadzeho.

Průmysl a doprava 

V Tbilisi se vyrábějí zemědělské stroje, letadla a lokomotivy. Je zde také zastoupen textilní průmysl, orientovaný na zpracování vlny a hedvábí, kožedělný průmysl tu rovněž zpracovává původní suroviny. Nedaleko města se nachází tepelná elektrárna.

Páteří tbiliské MHD je metro se dvěma linkami. Do roku 2006 po městě jezdily také tramvaje a trolejbusy, byly ale zcela nahrazeny levnějšími autobusy. 17 km jihovýchodně od městského centra se nachází mezinárodní letiště Tbilisi.

Pamětihodnosti 

Na pravém břehu řeky Kura, nad starým městem, leží ruiny pevnosti Nariqala ze 3. století. Nad tímto opevněním stojí monumentální socha Kartlis Deda (česky Matka Gruzie). Pod ní se rozprostírá 128 ha velká botanická zahrada, která byla zřízena roku 1845 na prostranství parku pevnosti.

Staré město se svými úzkými, kočičími hlavami dlážděnou zprohýbanou dlažbou má být přijato za kulturní dědictví UNESCO. Ve starém městě s nachází i Katedrála Sioni z 5. století, kostel Metechi gruzínských králů ze 13. století, který v minulosti sloužil i jako muzeum, vězení a divadlo, dále bazilika Ančischati ze 6. století a synagoga. Přes staré město vedla kdysi hedvábná stezka. Její Karavanseraje jsou zachovány ještě dnes. Domy jsou převážně dřevěné s vyřezávanými předsazenými balkóny. V lázeňské čtvrti Abanotubani se nachází sirné lázně ze 17. století a mešita.

Na staré město navazuje městská část Garetubani s okázalými budovami z 19. století. Srdce tvoří platany lemovaná promenáda Rustaveli-Boulevard. Na ní se mimo jiné nachází kostel Kašveti, státní obrazárna, historické muzeum, státní divadlo Rustaveli, opera a budova parlamentu. Řeka Kura je lemována z obou stran nábřežími s víceproudými silnicemi.

Z hory Mtacminda vede dolů do města stacionární lanová dráha z roku 1905, která tohoto času není v provozu. V polovině dráhy se nachází panteon, hřbitov, na němž jsou pohřbeni význační Gruzínci. Na plochém vrcholu hory byl založen rozsáhlý park, který byl v roce 2009 rozšířen na zábavní. Televizní věž zde stojí jako z dálky viditelná dominanta, která je v noci nákladně zajímavě nasvícena.

Na levém břehu řeky se nachází ve 20. století postavené kulturní a státní instituce. Mezi nimi je i Katedrála Nejsvětější Trojice v Tbilisi (Cminda Sameba), největší v zemi, státní lékařská univerzita a jiné vědecké instituce, Gruzínské umělecké muzeum, stadión a nádraží.

K vodním sportům či rybaření obyvatelé využívají jezero Lisi na západě města.

Sport 
Ve městě sídlí fotbalový klub Dinamo Tbilisi.

Slavní rodáci 

 Michal Loris-Melikov (1824–1888), ruský vojevůdce a politik arménského původu
 Sergej Witte (1849–1915), ruský politik, diplomat, premiér Ruska v letech 1905–1906
 Alexandr Michajlovič Romanov (1866–1933), ruský velkokníže
 Jekatěrina Svanidzeová (1885–1907), první manželka Josifa Stalina
 Aram Chačaturjan (1903–1978), sovětsko-arménský hudební skladatel, klavírista a dirigent
 Viktor Amazaspovič Ambarcumjan (1908–1996), arménský astrofyzik, akademik, zakladatel a ředitel Bjurakanské astrofyzikální observatoře v Arménii
 Tigran Petrosjan (1929–1984), arménský šachista, mistr světa v šachu v letech 1963 až 1969
 Zviad Gamsachurdia (1939–1993), vědec, spisovatel a disident, 1. gruzínský prezident v letech 1991–1992
 Merab Kostava (1939–1989), gruzínský disident, básník a hudebník
 Zurab Žvanija (1963–2005), gruzínský politik, od roku 2004 až do své smrti gruzínský premiér
 Michail Saakašvili (* 1967), gruzínský politik, gruzínský prezident v letech 2004–2007 a 2008–2013
 Giorgi Margvelašvili (* 1969), gruzínský politik a akademik, úřadující gruzínský prezident od roku 2013
 Teimuraz Gabašvili (* 1985), ruský profesionální tenista gruzínského původu
 Elene Gedevanišviliová (* 1990), gruzínská krasobruslařka
 Nikoloz Basilašvili (* 1992), gruzínský profesionální tenista

Partnerská města

Odkazy

Reference

Související články 
 Katedrála Sioni
 Katedrála Nejsvětější Trojice v Tbilisi
 Vodní elektrárna Zahesi
 Ropovod Baku–Tbilisi–Ceyhan
 Televizní věž v Tbilisi

Externí odkazy 
 zemesveta.cz/
 
 
 

 
Města v Gruzii
Hlavní města v Asii
Města na hedvábné stezce