alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Hovedstadsregionen

Hovedstadsregionen er en (nu udgået) samlet betegnelse for Københavns og Frederiksberg kommuner samt de nu nedlagte Københavns, Frederiksborg og Roskilde amter.  Et andet navn for samme område er HT-området, efter det ligeledes nedlagte Hovedstadsområdets Trafikselskab.

Hovedstadsregionen er således forskellig fra Region Hovedstaden, der ikke fik Roskilde Amt med, men til gengæld Bornholm.
Området omfatter landsdelene Københavns by, Københavns omegn, Nordsjælland og Østsjælland, i alt et landareal på 2.773 km.

Hovedstadsregionen historisk set 
Betegnelsen "Hovedstadsregionen" er blevet brugt siden starten af 1970'erne af Danmarks Statistik for at undgå forveksling med Hovedstadsområdet som nu bruges om det bymæssigt sammenhængende område omkring selve København – arealmæssigt et tydeligt mindre område.

I 2000 overtog Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) de regionale opgaver med kollektiv trafik og overordnet trafikplanlægning samt andre regionale opgaver i regionen. Fra kommunalreformen 2007 overgik opgavene med kollektiv trafik til selskabet Movia, der dækker alle kommuner i Danmark øst for Storebælt dog undtagen Bornholms Regionskommune.

TV-stationerne TV 2 Kosmopol, Kanal København og Hovedstads-TV dækker redaktionelt hele det område, der før blev betegnet som Hovedstadsregionen.

Før 2007 var området på 2.864 km² og havde ca. 1,89 millioner indbyggere, hvilket gav en befolkningstæthed på 660 indb./km². Ved Kommunalreformen (2007) blev Stevns Kommune (Storstrøms Amt) slået sammen med Vallø Kommune (Roskilde Amt), og den samlede kommune regnes nu som en del af Hovedstadsregionen, som dermed voksede med 166 km² og ca. 11.500 indbyggere.

Der bor i dag 1.950.430 indbyggere (pr. 1.1.2013) på regionens i alt 2.768,6 km² landareal (3030 km² totalt). Området omfatter 34 kommuner. og 4 landsdele.

Fodnoter 

Københavns geografi
Gottorp

Gottorp har flere betydninger:

 Gottorp Slot – et slot i Slesvig.
 Gottorp Amt – et amt i Hertugdømmet Slesvig.
 Slesvig-Holsten-Gottorp – en fyrsteslægt der ofte kaldes Gottorp.
Slåen

 
Slåen (Prunus spinosa) er en op til 3 meter høj busk, der i Danmark vokser i f.eks. skovbryn og klitter. Den ligner Mirabel, men har matte blade, årsskud og grentorne, der oftest er hårede. Desuden er de 10-15 mm store frugter mere eller mindre oprette, ikke hængende. Den meget bitre frugt ændrer smag efter at være påvirket af frost, hvorefter frugten er meget efterstræbt af fugle. Planten får alle blommetræernes sygdomme og skadedyr.

Slåen er værtsplante for guldhale.

Beskrivelse 
Slåen er en stor, løvfældende busk med en opret til opstigende, stiv vækstform. Den er meget tætgrenet med tynde kviste, der er tæt besat med lange grentorne. Barken er først filthåret og rødbrun. Senere bliver den glat og koksgrå. Gammel bark sprækker op. Knopperne er spredte, tiltrykte, spidse, små og gråbrune. Blomsterknopperne sidder i bittesmå knipper på dværgskud.

Bladene er elliptiske til smalt omvendt ægformede med savtakket rand. Oversiden er grågrøn og lidt rynket, men undersiden er lysegrøn. Høstfarven er gul. Blomstringen sker i april før løvspring, hvor de små hvide blomster sidder tæt på dværgskuddene. Frugten er kuglerund med blåsort skind og hvid dug. Frøene spirer villigt.

Rodnettet består af kraftige, dybtgående og vidtrækkende hovedrødder med mange højtliggende siderødder. Planten sætter mange rodskud, især efter hård beskæring.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 3 m (20 x 20 cm/år).

Voksested 
Slåen danner skovbryn og krat på fugtig, næringsrig bund med højt kalkindhold både her og i resten af Europa, men den hører tilsyneladende hjemme i grænseområdet mellem skov og steppe.

I Danmark er den almindelig i Østjylland og på Øerne i skovbryn, krat, hegn, klitter og strandvolde. Den er derimod sjælden i Nord- og Vestjylland.

Anvendelse 
Slåen kan danne meget tæt krat og er derfor velegnet i skovbryn og læplantninger og som kantplante i vildtplantninger. Slåen er lyskrævende og tåler vind. Den sætter mange rodskud og tåler beskæring godt. Det meste frø er importeret og indeholder krydsninger med Kræge (Prunus domestica ssp. insititia).

Slåen kan anvendes til fremstilling af saft. Frederik 2. fik blandt andet brygget vin af slåen. Frugten er endvidere yderst velegnet til kryddersnaps. Fælles for alle anvendelser er, at det er en forudsætning at frugten har fået frost. I stedet for at vente på, at frosten sætter ind, er det muligt at kompensere ved at lægge de plukkede frugter kortvarigt i en dybfryser, inden de anvendes til deres videre formål.

Billeder

Se også 
 Bær

Kilder/henvisninger 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Træer og buske til skovbryn, læhegn og vildtplantninger 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Buske
Hvide blomster
Tørketålende planter
Nytteplanter fra Europa
Biplanter
Stenfrugter
Kirsebærslægten
X 2000

X 2000 (tidl. SJ 2000 og tidl. X2000) er markedsnavn for det svenske kurvestyrede højhastighedstog litra X2, der forbinder en række større svenske byer, bl.a. Stockholm, Göteborg, Malmö, Sundsvall og Östersund. Efter indvielsen af Øresundsforbindelsen kører enkelte desuden også til København. Fra 2010 kørtes også til Odense, men trafikken indstilledes igen i 2011. Siden 2015 har toget desuden kørt imellem Stockholm og Oslo.

Et enkelt X2-togsæt består sædvanligvis af en motorvogn, tre personvogne, en spisevogn og en styrevogn. Togsættets længde er 140 meter, maksimalhastighed er 200 km/t (i Sverige), men et togsæt har under forsøgskørsler nået 276 km/t. Ved 200 km/t er togets bremsevej 1100 m.

Togets acceleration er ved 5 vogne 0–200 km/t ca. 3 min. og 41 sek.

Togsættene gennemgik i 2005 en totalrenovering med en mere moderne indretning, hvilket indebar nye og mere komfortable sæder og en mere lys kabine, nye bemaling samt bedre bistro, og trådløst bredbånd med et par hundrede kbps til deling mellem passagererne. Toget kan tilnærmelsesvist ligne amerikanske togsæt.

SJ bestilte i 2008 nye X55 Bombardier Regina tog, til at erstatte X 2000 på ruter hvor toget ikke kan bruges optimalt. X 2000 bliver på disse ruter erstattet af SJ 3000.

Noter

Eksterne henvisninger 

Elektriske togsæt
Jernbanetransport i Sverige
Skizoid personlighedsforstyrrelse

Skizoid personlighedsforstyrrelse er en mental forstyrrelse præget af en lyst til at være alene. Forstyrrelsen er i Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders klassificeret under de excentriske forstyrrelser. Det menes, at 1-5 procent af befolkningen opfylder kriterierne til skizoid personlighedsforstyrrelse og forekommer hyppigst blandt mænd.

Overblik 
"Skizoid" betyder "skizofrenilignende" og symptomerne minder meget tit om de "negative symptomer" ved skizofreni dvs. man har tendens til at isolere sig og en nedsat evne til at udtrykke følelser. Der er enighed om at der med denne personlighedsforstyrrelse er større risiko for at udvikle skizofreni.
Nogle symptomer kan være at man er ligeglad med at have venner eller fortrolige, har svært ved at udtrykke følelser, er optaget af fantasier og introspektive tanker. Tit er det også de ting lægen spørger en om.

Symptomer 
Skizoid personlighedforstyrrelse har et meget stabilt og vedvarende symptommønster som inkluderer kontaktforstyrrelser. Nogle symptomer kan være:

 Man er ligeglad med om man har venner og fortrolige
 Man har en partner, og i givet fald har problemer med seksuallivet og med at være i tæt kontakt med partneren
 Man har svært ved at udtrykke følelser
 Ikke tager nogen særlig notits af det, hvis man får ros eller kritik
 Har en dårlig situationsfornemmelse
 Er optaget af fantasier og introspektive tanker

Behandling 
Det er sjældent man selv mener at ens personlighedsforstyrrelse er et problem. Hvis man går til lægen kan det ofte skyldes en krise, man har fået angst, man er blevet trist eller begyndt at drikke.

Medicin – Der findes indtil videre ikke noget medicin der hjælper på nogen personlighedsforstyrrelse. Dog kan personlighedsforstyrrelse øge risikoen for andre psykiske sygdomme som angst, depression eller psykose. I dette tilfælde ville det være muligt at behandle angst og depression med medicin f.eks. "lykkepiller" og psykoser med psykosemedicin, ex Risperidon. Personlighedsforstyrrelse (ikke ofte den skizoide- ) kan være ledsaget af manglende impulskontrol. Dette kan give udadreagerende adfærd. Dette kan i visse tilfælde (behandles) dæmpes med antidepressiva, antiepileptica eller lettere doser af antipsykotika (Risperidon (Risperdal), Aripriprazol (abilify),Ziprasidon (Zeldox)).

Psykoterapi – Hvis man har skizoid personlighedsforstyrrelse kan det være en god ide at få psykoterapi. Samtalerne kunne f.eks. fokusere på at få kontakt med følelserne og blive bedre til at udtrykke dem. Dette er dog en meget svær behandling da man arbejde på en livslang holdning om følelser som man oftest selv mener ikke er noget problem og at man ikke lider under det. I stedet kan det være en fordel at vælge en behandling som ikke har til formål at ændre ved ens måde at forholde sig til følelser på men som i stedet fokuserer på andre problemer som f.eks. angst eller depression.

Eksterne henvisninger 
 The biological foundations of the schizoid process
 NY Times article "Like a Fish Needs a Bicycle: For Some People, Intimacy Is Toxic"
 Psychology Today (2017): The Disappearance of the Schizoid Personality

Noter 

Personlighedsforstyrrelse
Dependent personlighedsforstyrrelse

Dependent personlighedsforstyrrelse er en mental forstyrrelse, der præges af, at man er meget afhængig af andre mennesker og utilbøjelig til selv at træffe beslutninger. Man har ikke lyst til at stille nogen krav til personerne, fordi man er afhængig og man føler sig hjælpeløs, når man er alene, fordi man er bange for ikke at kunne klare sig selv. Det menes at 1-3 % opfylder kriterierne for at have en dependent personlighedsforstyrrelse som hyppigst er set blandt kvinder.

Symptomer 

 Man har svært ved at træffe selvstændige beslutninger
 Man har en tendens til at underordne sig andre mennesker
 Personen har svært ved at stille krav til andre mennesker, som man er afhængig af
 Vedkommende føler sig hjælpeløs, når man er alene
 Man er bange for, at man ikke kan klare sig selv
 Personen er bange for, at man skal blive forladt 
 Har svært ved at træffe almindelige dagligdags beslutninger uden, at man får støtte fra andre.

Årsager til Dependent personlighedsforstyrrelse 
Ifølge udviklingspsykologiens teorier skyldes en dependent personlighedsforstyrrelse, at der opstår problemer i den tidlige psykologiske udvikling. Ifølge Freuds teori er man i de første 18 måneder af sit liv i den "orale fase" dvs. man er meget afhængig af sine forældre, som man er tæt forbundet med. Hvis man ikke kommer godt igennem denne fase, ifølge teorien, vil man have brug for, at andre bestemmer over en resten af livet ligesom ens forældre gjorde.

Behandling 
Psykoterapi: Hvis man går i psykoterapi på grund af personlighedsforstyrrelsen, kan man få et indblik i grunden til, hvorfor man foretrækker at lade andre bestemme over en selv. Når man forstår hvorfor, kan man med tiden vænne sig til at finde andre og bedre løsninger.

Medicin: Medicin har ingen effekt på personlighedsforstyrrelser, men hvis man har en periode med angst eller depression, kan antidepressiv medicin være til gavn.

Eksterne henvisninger 
 Forstyrret.dk – patientforeningen for personlighedsforstyrrede og pårørende (arkiveret)
 Dependent personlighedsforstyrrelse information på Netpsykiater 

Personlighedsforstyrrelse
Walter Schellenberg

Walter Schellenberg (16. januar 1910 - 31. marts 1952), SS-general og chef for udlandsafdelingen af efterretningstjenesten SD fra 1941.

Kom til SS i 1933, hvor han gjorde indtryk på Heinrich Himmler og hurtigt steg i graderne. Med slutrang som SS-Brigadeführer, 33 år gammel, var Schellenberg formodentlig den yngste general i SS.

Han organiserede blandt andet sammen med Reinhard Heydrich den berygtede Salon Kitty i Berlin, et bordel, der blev anvendt til aflytning af udenlandske diplomater.

Da det blev klart for ham, at Tyskland var ved at tabe krigen, rejste han til Stockholm, hvor han forsøgte at indlede fredsforhandlinger. Han blev arresteret i juni 1945 og reddede sig selv fra en lang straf ved at vidne mod en række nazister ved Nürnbergprocessen. Under sin fængsling skrev han den selvbiografiske bog "The Labyrinth".

I 1949 blev Schnellenberg ved en krigsforbryderdomstol idømt seks års fængsel for medlemskab af en forbryderisk organisation (SS) og forbrydelser mod menneskeheden, herunder mord på sovjetiske krigsfanger.

Han blev løsladt i 1951 på grund af dårligt helbred og flyttede til først Schweiz og senere Italien, hvor han døde året efter.

Personer fra Tyskland
Nazister fra Tyskland
Jan Lyderik

Jan Lyderik (født i 1957 i København) er en dansk forfatter og oversætter. Han har oversat værker af J.R.R. Tolkien og selv skrevet fantasybøger.

Bibliografi 
 Tangs saga (bind 1) (1989)
 Tangs saga (bind 2) (1990)

Begge er udgivet af Gyldendals forlag.

Eksterne henvisninger 
 

Oversættere fra Danmark
Personer fra København
Fantasyforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Snurre Snup

Snurre Snup (en: Bugs Bunny) er en tegnefilmsfigur der optræder i serien af Looney Tunes tegnefilm. Snurre Snup skulle angiveligt være født i Brooklyn, New York og hans engelske stemme er ifølge Mel Blanc, manden der lægger stemme til, en blanding af Bronx- og Brooklynaccent. I dag er han stemmelagt af Eric Bauza og Jeff Bergman, på engelsk tale.

Snurre Snup kommer fra Warner Brothers studierne, hvor han blev udviklet af Ben Hardaway, Tex Avery og Chuck Jones. Han optrådte første gang 30. april 1938 i filmen Porky's Hare Hunt, men først i A Wild Hare fra 1940 fremtrådte han som den figur vi kender i dag og det var også i denne film han første gang dukke op fra sit kaninhul og spurgte "What's up Doc?".

Snurre Snup er kendt for sine fejder med bl.a. Elmer Fjot (en: Elmer Fudd) og Daffy And (en: Daffy Duck), som dog næsten altid ender i Snurre Snups favør.

Snurre Snups danske stemme var af Dennis Hansen, I nyere tid er det Jens Jacob Tychsen.

Eksterne henvisninger 

Tegnefilm fra USA
Tegnefilmsfigurer
WarnerMedia
Sun Tzu

Sun Tzu (孫子; pinyin: Sūn Zǐ ), også skrevet som: Sun-Tsu, Sun Tse, Sunzi, Sun Zi (på sin egen tid blev han kaldt "Sun-Wu"), levede omkring år 500 f.Kr. i den kinesiske stat Wu (吳). Han var general og militærstrateg.

Hans bog Krigskunsten (兵法; pinyin: bīngfǎ) bliver anset for at være det tidligste værk om militær strategi og er endnu i dag et af de mest betydningsfulde på området. Både formand Mao og Ho Chi Minh læste og brugte bogens anvisninger, hvor en af de mest berømte (men ofte oversete) er den, at man altid skal lade en overvunden fjende beholde en åbning, så han kan trække sig bort.

Se også 
 Sun Bin

Litteratur 
 Sun Zi: The Art of War & Sun Bin: The Art of War (kinesisk/engelsk udgave), 1999

Eksternt link 

 The Art of War  oversat til engelsk af Lionel Giles (1910), Project Gutenberg udgave med betragtelig (men gammel) tekst om Sun Tzu
 The Art of War , Project Gutenberg (original på kinesisk)

Personer i Kinas historie
Krig
Tjek fødsels- og dødsår
Interstitialvæske

Interstitialvæsken (ISV) er den del af ekstracellulærvæsken, som ligger umiddelbart uden om cellerne, men samtidig også uden for blodbanerne hos flercellede dyr og mennesker. ISV udgør hos en voksen og rask mand på 70 kg cirka 10,5 liter.

Interstitialvæske og blodplasma, som udgør hovedbestanddelen af blod, er meget lig hinanden, og udveksles frit gennem blodårernes kapillærvægge.

Fysiologi
Kropsvæsker
Ribs (bær)

Ribs er et bær med en syrligt-bitter smag og indeholder store mængder af pektin, der gør dem velegnede til gelé og syltning.  

Ribs har desuden et højt indehold af A- og C-vitamin. 

Ribs kan desuden presses til saft, ligesom ribssaft indgår i nogle opskrifter på rødkål.

Se også 
 Ribs-slægten
 Ribs-busk (Ribes rubrum)

Bær
Ribs-slægten
Julesalat

Julesalat (Cichorium intybus var. foliosum) er de hvide, kompakte skud af Cikorieplanten. De fremstilles ved, at man sætter rødderne i fugtigt sand ved 10-15º og holder dem i absolut mørke.

Efter et par uger har rødderne dannet de blege, faste skud, som kan afskæres og bruges direkte eller tilberedt. Det er et afgørende kvalitetskrav, at skuddene ikke på noget tidspunkt får lys. Lyset får nemlig skuddene til at danne grønkorn (grønne spidser) og de meget bitre stoffer, som salaten er kendt for. Julesalat af 1. kvalitet er ikke grøn i spidsen og smager ikke bittert.

Julesalaten har sit navn af, at man som regel kan købe denne grøntsag hen under jul.

Bladgrøntsager
Nytteplanter
Salat

en:Chicory#Cultivated
Øster Lisbjerg Herred

Øster Lisbjerg Herred var et herred i Randers Amt (1970-2007 i Århus Amt).

Sogne i Øster Lisbjerg Herred
Bregnet Sogn 
Egå Sogn 
Hjortshøj Sogn 
Hornslet Sogn 
Mejlby Sogn 
Mørke Sogn 
Skarresø Sogn 
Skødstrup Sogn 
Thorsager Sogn 
Todbjerg Sogn 

Herreder i Randers Amt
Galten Herred

Galten Herred var et herred der lå i det tidligere Randers Amt (senere Århus Amt). Det hed i  Kong Valdemars Jordebog Galtænhæreth og  hørte i middelalderen til Aabosyssel (i 1355 udgjorde sognene Ørum, Værum, Laurbjerg og Nielstrup „Brofjerding"), senere til Kalø Len og fra 1660 til Dronningborg Amt; fra 1794 hørte det til Havreballegård og Stjernholm Amter og indlemmedes først 1799 i Randers Amt.

Herredet grænser mod nord til Støvring Herred, mod nordøst og øst til Sønderhald Herred mod sydøst til Øster Lisbjerg Herred,  og omgives for øvrigt af Aarhus Amt (Vester Lisbjerg  og Sabro Herred) og Viborg Amt (Houlbjerg , Middelsom  og Sønderlyng Herreder), hvor den på en stor del
skilles ved Gudenå og dens tilløb Lilleå. 

Der har været amkring  235 jordfaste forhistoriske monumenter, men mange er sløjfede eller ødelagt.

Sogne i Galten Herred 
Hadbjerg Sogn
Halling Sogn 
Haslund Sogn 
Laurbjerg Sogn 
Lerbjerg Sogn 
Nørre Galten Sogn 
Rud Sogn 
Værum Sogn 
Vissing Sogn 
Voldum Sogn 
Vorup Sogn 
Ødum Sogn 
Ølst Sogn 
Ørum Sogn

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Randers Amt
Teresa Heinz Kerry

Teresa Heinz Kerry (født 5. oktober 1938) er medlem af adskillige velgørende organisationer. Hun er gift med den amerikanske tidligere præsidentkandidat senator John Kerry.

I 2004 vurderede finansbladet Forbes, at Teresa Heinz Kerry var nummer 400 over de rigeste i USA med en formue på 750 millioner dollars. Hvilket også betyder at hun er den 51. rigeste kvinde i USA.

Baggrund

Opvækst 
Maria Teresa Thierstein Simões-Ferreira (eller Teresa Simões-Ferreira) er datter af portugisiske forældre. Hun blev født i Mozambique. Faren var læge José Simões-Ferreira og moren Irene Thierstein.

Hun voksede op i koloniens hovedstad, Lourenço Marques (i dag Maputo). Hendes far var læge, og den unge Teresa fik en privilegeret opvækst. Hun tog ofte med faren på sygebesøg i landområderne og lærte det liv at kende, som de mindre heldige havde. 

Hun blev bachelor i romanske sprog og litteratur fra Witwatersrand Universitetet i Johannesburg i Sydafrika. Hun tog embedseksamen fra tolkeskolen ved Geneves universitet, før hun flyttede til USA, hvor hun fik arbejde som oversætter ved FN. Hun behersker engelsk, spansk, fransk, italiensk foruden sit modersmål, portugisisk.

Ægteskaber 
Simões-Ferreira blev gift med senator John Heinz, ejeren af Heinz-koncernen i 1966. Sammen fik de tre sønner: John, André og Christopher. Da John Heinz døde ved et flystyrt i 1991, arvede hun hans formue. Hun mødte senator Kerry på miljøtopmødet i Rio de Janeiro i 1992, og de giftede sig i 1995.

Godgørenhed 
Hun er formand for The Heinz foundations, som uddeler penge til sociale og miljømæssige formål. Hun viser også stor interesse for byen Pittsburgh, som Heinzfamilien er forbundet med gennem finansielle og familiemæssige bånd.

Forholdet til medierne 
Fru Heinz Kerry har i medierne ry for at være meget bestemt og ikke at pakke sine udtalelser ind, selv når de er rettet til offentligheden. Det omdømme har givet hende omtale både fra dem, som bestemt ikke er enige med hende, og fra dem som sympatiserer med hende. Mange mente under præsidentkampagnen i 2004, at hun burde opføre sig, som det passer sig for en præsidentkandidats frue (”det beundrende blik”).  Hillary Clinton skal have sagt, at mange mennesker rundt om i landet tænker: "You go, girl!"

Eksterne henvisninger 

Erhvervsfolk fra USA
Filantroper fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Tidsskala

Tidsskala er et udtryk, som henviser til den grad af nøjagtighed, man vælger, når man skal tidsfæste et sæt af begivenheder.

 Geologisk tidsskala er ofte i enheden millioner af år. (Geokronologi)
 Evolutionær skala arbejder ofte i titusinder af år.
 Historiske skalaer også tidsaldre kan arbejde i hundreder af år eller helt ned til dage eller timer

Se også 
 årtusinde, århundrede, årti, år, måned, uge, dag, time, minut og sekund.
Weigela x hybrida

 
Weigela x hybrida ses oftest i form af krydsninger, som er løvfældende buske med en opret, senere dog noget overhængende vækstform.

Beskrivelse 
Barken er først rødbrun og let stribet med grove korkporer. Senere bliver den mere grålig og furet. Knopperne er modsatte og aflange med rødlig spids. Bladene er elliptiske med svagt takket rand. Oversiden er rynket og mørkegrøn, ofte med røde bladrande, mens undersiden er lysegrøn. Bladene sidder på busken langt ind i november. 

Blomsterne sidder i store mængder ved bladhjørnerne fra sidst i juni. De er klokkeformede og mørkerøde. Frugterne er smalle, oprette kapsler (med bananform!), der ses på busken langt ind i foråret. Frøene af hybriderne er golde.

Da planterne formeres ved stiklinger er rodnettet i begyndelsen meget trævlet. Senere bliver det til en hjerterod med kraftige, vel forgrenede hovedrødder og et finrodsnet, som når langt omkring.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2,5 m (25 x 45 cm/år). 

Oprindelse

Klokkebusken blev for første gang opdaget i 1692, tæt ved Indien i de grønne regnskove. Dens navn stammer har en symbolsk historie. Planten har meget skarpe nålelignende hår, som sidder langs stilken, og ved opdagelsen blev blomsten oversvømmet af blod, da en flok opdagelsesrejsende skar sig på benene. Ifølge sagn og myter har blomsten fået tilnavnet den dræbende djævel.

Hjemsted 
Krydsninger har ikke noget hjemsted, og da man end ikke ved, hvilke arter der er blandet ind i krydsningsarbejdet, kan man heller ikke angive forældrenes hjemsteder.

Kilde
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Buske
Røde blomster
Skotlands regenter

Nedenfor ses en liste over de skotske regenter. Fra 1603 var Kongeriget Skotland i personalunion med Kongeriget England. De skotske konger var derfor samtidig konger af England. De to riger blev lagt sammen i 1707 til  Kongeriget Storbritannien, der i 1801 blev lagt sammen med Kongeriget Irland til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Irland (United Kingdom).

Se også 

 Engelske regenter
 Kongerække (Storbritannien)
 Engelske, skotske og britiske regenter (stamtræ)

 
Lister over regenter
Støvring Herred

Støvring Herred var et herred i det tidligere Århus Amt, men indtil 1970 hørte det under Randers Amt. Nu er det en del af Randers Kommune i  Region Midtjylland. 

I Kong Valdemars Jordebog hed det Styfringhæreth og i middelalderen hørte det til Ommersyssel. I en periode hørte det under Skanderborg Len og Aarhusgaard; i 1552 kom herredet under det  nyoprettede Dronningborg Len, og fra  1660 Dronningborg  Amt. I 1793 oprettedes Randers Amt. 

Støvring Herred grænser mod nord til Nørhald Herred, mod øst og syd til Randers Fjord, mod sydvest til Galten Herred 
og mod vest til  Viborg Amt (Sønderlyng Herred).

Sogne i Støvring Herred
Albæk Sogn  
Borup Sogn
Dronningborg Sogn 
Gimming Sogn
Harridslev Sogn
Lem Sogn
Mellerup Sogn
Randers Købstad
Råsted Sogn
Sankt Andreas Sogn
Sankt Clemens Sogn 
Sankt Mortens Sogn
Sankt Peders Sogn
Støvring Sogn

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Randers Amt
Holbo Herred

Holbo Herred bestod af den nuværende Gribskov Kommune og Nødebo Sogn (som i dag ligger i Hillerød Kommune). Indbyggerne kaldtes holmboere. 

Tidligere hørte Holbo Herred under Strø Herred, men blev selvstændigt herred i slutningen af det 13. århundrede. Senere kom det under Frederiksborg Len og fra 1660 Kronborg Amt, der i 1672 blev lagt sammen med Frederiksborg Amt.

Område 
I herredet ligger følgende sogne:
 Annisse Sogn
 Blistrup Sogn
 Esbønderup Sogn
 Gilleleje Sogn
 Græsted Sogn
 Helsinge Sogn
 Mårum Sogn 
 Nødebo Sogn
 Ramløse Sogn
 Søborg Sogn
 Tibirke Sogn
 Valby Sogn
 Vejby Sogn

Segl 
Det gengivne segl brugtes af Holbo Herredsting i 1648 ved hyldningen af Frederik 3. få uger efter Christian 4.'s død. Seglet menes at være fremstillet til lejligheden, da man ikke kender Holbo Herreds segl fra tidligere kongehyldninger.

Det var herredsfoged Gregers Pedersen, Annisse, og fire lovfaste dannemænd, der tog til Københavns Slot for at bekræfte herredstingets troskab over for den nye konge. Det skete med et lakaftryk på hyldningsdokumentet og seglets motiv har en forbindelse til kongehuset, idet det antagelig forestiller ruinerne af Søborg Slot, der frem til Grevens Fejde blev benyttet af de danske konger.

Eksterne kilder/henvisninger 
 Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre
 
 
 Trap Danmark 4. udgave 1921
 DIS-Danmark Amt-Herred-Sogn 

Herreder i Frederiksborg Amt
Randers Amt

Randers Amt oprettedes i 1793. Amtet bestod af købstæderne Randers, Hobro, Mariager, Grenå, Ebeltoft og nedennævnte herreder.

Randers Amt blev nedlagt ved kommunalreformen i 1970, og området var frem til kommunalreformen ved årsskiftet 2006/2007 en del af Århus Amt (bortset fra Hobro og nogle omkringliggende sogne, der gik til Nordjyllands Amt). Ved Strukturreformen blev området en del af Region Midtjylland.

I amtet lå købstæderne Randers, Hobro, Mariager, Grenaa og Ebeltoft.

I det danske nummerpladesystem havde Randers Amt bogstavet V fra 1903 til 1958. Da systemet i dette år blev omlagt, fik Grenå VA, Ebeltoft VE, Randers VL og VM, Hadsund VR og Hobro VV. Hadsund var egentlig beliggende i Aalborg Amt, men da området i politimæssig forstand lå i Randers Amt, fik byen tildelt et V-kendingsbogstav.

Herreder i Randers Amt 
 Djurs Nørre Herred
 Djurs Sønder Herred 
 Galten Herred 
 Gjerlev Herred
 Mols Herred
 Nørhald Herred
 Onsild Herred
 Rougsø Herred 
 Støvring Herred 
 Sønderhald Herred
 Øster Lisbjerg Herred

Amtmænd 

{| align="right"
|-
| 

|}

 1793-1799: Poul Rosenørn Gersdorff
 1801-1805: Jens Benzon
 1805-1820: Peter Fønss
 1854-1885: Matthias Hans Rosenørn
 1910-1938: Hans Andersen
 1938-1961: Povl Holck
 1962-1970: Jean Ricard

Se også 
 Kirker i Randers Amt

Danmarks amter (1793-1970)
Franske negle

Fransk negle er et begreb inden for manicure. De opbygges med tre lag neglelak: En gennemsigtig, en hvid og en lyserød.

Man starter med at presse neglebåndene godt ned. Så sætter man evt. et stykke tilklippet klisterbånd over neglen, sådan at der i første omgang kun kommer neglelak på den yderste, hvide del af neglen. Dernæst tager man båndet af og lader lakken tørre lidt. Så kommer man rosa/hudfarvet lak over hele neglen, og til sidst afslutter man med en klar lak for at fuldende resultatet, og gøre det mere holdbart. 

Det giver nogle negle, som ser meget velplejede ud. Det hvide stykke yderst på neglen er ikke gulligt, og hvis man behersker kunsten perfekt, ser det ud som om man kun har forsynet neglene med klar lak.

Neglepleje
Patriarkat

Et patriarkat er et begreb som bruges for at beskrive den kulturelle forventning om at mænd er at foretrække som overhoved og magthavere. Det betyder at en far er overhoved i en familie. Et samfund, hvor manden bestemmer over kvinden (og eventuelt børn), modsat et matriarkat.

I et ekstremt patriarkat er hele familien, dvs. slaver, børn og kvinder patriarkens ejendom. Og hvis patriarken i familien dør, så vil den ældste mandlige slave være arving og tildeles status som ny patriark.

I religiøs forstand refererer patriarkatet til det geografiske og juridiske område hvor Patriarken har overordnet tilsyn. Det bruges især i Den Ortodokse Kirke, hvor patriarkatet består af nogle ærkebispedømmer underlagt en del bispedømmer.

Familie
Slægtskab
Samfundstypologi
Social ulighed
Feminisme
Barndom

Barndommen er alderen mellem 0 år og indtil pubertetens indtræden. Idehistorisk er barndommen et nyt begreb ligesom ideen om at børn er personer med anderledes behov end voksne. 
Grænserne mellem barndom og voksenliv varierer i forskellige kulturer og inden for faggrupper som jura, psykologi, medicin og sociologi. Ifølge FN børnekonventions artikel 1 og international lov er alle mennesker under 18 år børn. Dette medfører en særlig beskyttelse, for eksempel mod dødsstraf og militærtjeneste. I andre sammenhænge bruges betegnelsen børn og barndom  om mennesker, fra de bliver født til de når puberteten, hvor de går over i ungdommen og bliver teenagere.

Se også 
 Jean-Jacques Rousseau
 Pædagogisk filosofi
 Pædologi

Kilder 
 Henry Egidius: Nyt Psykologisk Leksikon. Hans Reitzels Forlag 2004.
 Psykologisk pædagogisk ordbog

 
Pædagogik
Pædagogisk sociologi
Kimære

Kimære kan henvise til flere artikler:
 Kimære (uhyre) – et ildsprudende uhyre, der var en tredjedel løve, en tredjedel slange og en tredjedel ged
 Kimære (medicin) – et individ, som består af celler, der stammer fra forskellige zygoter
 Kimærer (fisk) – en orden af bruskfisk, f.eks havmus

Se også
 Kimæren fra Arezzo – en bronzefigur og et af de bedst kendte eksempler på etruskisk kunst
 Podningskimære
Transcellulærvæske

Transcellulærvæske er en del af ekstracellulærvæsken. Transcellulærvæsker er non-funktionelle kropsvæsker, det vil sige, de deltager ikke nævneværdigt i den stadige udveksling af væske i væskebalancen.

Transcellulærvæsker er cerebrospinalvæske, væske i øjet, ledvæske og pleuravæske etc.

Kropsvæsker
Vand
Væskebalance

En sund krop er i væskebalance. Det vil sige at input er lig output. Med andre ord vil de former for væske man indtager komme ud igen, idet man holder en konstant legemsvægt.

Hos en normal person kan man opstille følgende ligning:

Indtaget væske + stofskiftevand = vandladning + sved i udåndingsluft + sved + væske i afføring

En rask person drikker ca. 1,5-2,5 liter væske i døgnet, og via fast føde indtages ca. 0,75 liter.  Der dannes rundt regnet 0,3 liter væske ved forbrænding i cellerne.

Der udskilles ca. 1,5 liter urin i døgnet og rundt regnet 1,5 dL væske med afføringen.  Derudover afgives ca. 1 liter væske gennem ikke synlig sved og respiration.

Balancen giver normalt 0. Hos syge kan der opstå væskeophobning (overhydrering, ødem) eller væskemangel (dehydrering).

Der kan hos syge indføres flere variable i ligningen, for eksempel væske indgivet i blodet, opkast, blødning, diarre, dialyse, stomivæske, drænvæske og så videre.

Jo sygere en patient er, jo større er behovet for at føre et nøjagtigt væskeregnskab.

Se også
Elektrolytbalance

Fysiologi
Stofskiftevand

Stofskiftevand er det vand, som frigives ved de oxidative processer i stofskiftet. Mængden er cirka 300 ml pr døgn for en rask mand på 70 kg.

Biologi
Elektrolytbalance

En sund krop er i elektrolytbalance. Det vil sige at input er lig output. Med andre ord vil de former for elektrolytter man indtager komme ud igen, idet man holder en konstant elektrolytkoncentration i blodet.

De elektrolytter man normalt regner med er natrium og kalium.

Se også 
 Væskebalance

Fysiologi
RPM Package Manager

RPM (RPM Package Manager eller tidligere: RedHat Package Manager) er det første og stadig mest benyttede system til installation af programmer på en Linux-maskine.

På dansk kan man vel kalde systemet eller begrebet for pakkehåndtering eller indpakning af programmer klar til udpakning og direkte brug hos slutbrugeren.

Installation af programmer i et Linux-miljø kan være meget teknisk krævende, idet udgangspunktet er det originale og åbne program. Det skal oversættes og lænkes til andre programmer, før det kan anvendes. RPM derimod er baseret på færdigudgaver, som er målrettet bestemte processorer og Linux-udgaver/distributioner.

Det anvendes ikke blot i Red Hat Linux, men også i andre udgaver af det populære styresystem.

Det centrale program i RPM er rpm som kan bruges til at installere og afinstallere RPM-pakker foruden til at undersøge deres indhold samt hvilke pakker der er installeret. Tidligere brugtes rpm også til at bygge RPM-pakker med, men den funktion er i nyere versioner af RPM flyttet til programmet rpmbuild.

Nogle Linuxdistributioner har lavet wrapperprogrammer til rpm som kan bruges i stedet for at kalde rpm direkte.

Mandriva Linux har for eksempel bl.a. urpmi til pakkeinstallation, urpme til afinstallation, og urpmf og urpmq til henholdsvis at finde bestemte RPM-pakker og undersøge deres indhold. Disse wrappere har den fordel at de bedre kan tage højde for og behandle pakkeafhængigheder mv. end rpm selv kan. Yderligere findes der også programmer med grafisk brugergrænseflade (bl.a. rpmdrake) som kan bruges som et yderligere lag uden på de førnævnte wrapperprogrammer som alle er kommandolinjebaserede.

Pakkeforvaltnings-relaterede programmer Linux
Ergative sprog

De ergative sprog er sprog der bruger et ergativ/absolutiv kasus-system.

Ergative sprog markerer en transitiv sætnings subjekt med ergativ, og en transitiv sætnings objekt samt en intransitiv sætnings subjekt med absolutiv. På den måde adskiller de sig fra Nominativ-akkusativ-sprog som bruger nominativ til at markere sætningens subjekt, og akkusativ til at markere et eventuelt objekt. 

De ergative sprog adskiller sig således fra nominativ-akkusativ-sprog som f.eks. latin, bretonsk og tysk og dansk samt andre indoeuropæiske sprog.

Et eksempel:

Eksempler på ergative sprog:
 Baskisk
 Kaukasiske sprog, for eksempel georgisk
 Visse indoeuropæiske sprog, for eksempel kurdisk og formentlig også proto-indoeuropæisk.
 Tibetansk
 Maori
 Australsk
 Eskimoisk
 Chinook
 Maya
 Arawak
 Sumerisk

Eksterne henvisninger 
 "Ergativitet i sumerisk", er et artikel om ergative sprog, og hvordan ergativitet kommer til udtryk i sumerisk

Sprog
Sprogforskning
Græsted-Gilleleje Kommune

Græsted-Gilleleje Kommune i Frederiksborg Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Gribskov Kommune sammen med Helsinge Kommune.

Tidligere kommuner 
Græsted-Gilleleje Kommune blev dannet ved sammenlægning af 2 sognekommuner:

Hertil kom 2 enkeltsogne:
 Græsted Sogn med byerne Græsted og Strand Esbønderup. Græsted-Mårum sognekommune med 3.865 indbyggere blev delt, og Mårum Sogn kom til Helsinge Kommune.
 Esbønderup Sogn med byerne Dronningmølle, Esbønderup og Esrum. Esbønderup-Nødebo sognekommune med 3.907 indbyggere blev delt. Det meste af Nødebo Sogn kom til Hillerød Kommune, og en mindre del kom til Asminderød-Grønholt Kommune.

Sogne 
Græsted-Gilleleje Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Holbo Herred:
 Blistrup Sogn
 Esbønderup Sogn
 Gilleleje Sogn
 Græsted Sogn
 Søborg Sogn
 Villingerød Sogn

Valgresultater

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Gribskov Kommune
Græsted
Dronningebusk-slægten

Dronningebusk-slægten (Kolkwitzia) er en planteslægt, der kun har én art:

 Dronningebusk

Gedeblad-familien
Dronningebusk

 
Dronningebusk (Kolkwitzia amabilis) er en løvfældende busk med overhængende vækst.

Beskrivelse 
Barken er først lysebrun og ru. Senere bliver den sandfarvet og lidt furet. Gamle grene har bark, som skaller af i store, hvide flager. Knopperne er modsatte, smalle og spidse. Bladene er ægformede med lang spids og spredt-tandet rand. Begge sider er lyst matgrønne. Høstfarven er brun til rød. Blomsterne sidder i små bundter i bladhjørnerne. De er klokkeformede og lyserøde med tæt behåring. Frugterne er stivhårede nødder med lange frøhaler. Modne frø ses ikke i Danmark.

Rodnettet består af kraftige, vidt udbredte hovedrødder og mange, fine siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 × 3 m (20 × 20 cm/år).

Hjemsted 
Dronningebusk vokser på tørre, solåbne bjergskråninger i Hupeh-provinsen i det vestlige Kina, hvor bunden er porøs og næringsrig, og hvor der er tørre, kolde vintre.

Kilde
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Buske
Lyserøde blomster
Faye Kellerman

Faye Kellerman (født i 1952 i St. Louis, USA) er en amerikansk forfatter. Hun er uddannet tandlæge og matematiker, men begyndte i 1978 at skrive på fuld tid. Hun har fire børn og bor sammen med dem og sin mand, romanforfatteren og psykologen Jonathan Kellerman, i Los Angeles. Hun er kendt for sin krimiserie om det sympatiske makkerpar Peter Decker og Rina Lazarus.

På dansk er der, indtil videre, udkommet følgende titler:
 Det rituelle Bad
 Helligt og Profant
 Forsoningsdagen
 Fredlyst
 Messe for en Afdød
 Slangens Tand
 Dødelig Udgang
 De Glemte

Krimiforfattere fra USA
Sapir-Whorf-hypotesen

Sapir-Whorf-hypotesen er en kontroversiel lingvistisk hypotese opkaldt efter Edward Sapir og Benjamin Whorf. Tesen er, at ens modersmål påvirker måden man tænker på.
 
Sapir og Whorf skrev begge om sprogets påvirkning på tankevirksomhed, men de fremsatte aldrig en hypotese eller et sammenhængende forskningsprogram. Ideen stammede fra tyske tænkere som Wilhelm von Humboldt og Johann Gottfried von Herder. Ideen om lingvistisk relativitet er central for Sapir-Whorf-hypotesen – dvs. at betydningsafgrænsningerne mellem ordene på et sprog ofte er vilkårlige og særegne for sproget. Sapir og Whorf gik et skridt videre ved at argumentere for at en persons verdensopfattelse i høj grad er bestemt af ordforrådet og syntaksen i sproget. En lignende tanke er i Danmark fremsat af Sven Clausen.

Den blev kraftigt angrebet af Noam Chomsky og hans tilhængere i de næste årtier. I dag tror de fleste kognitive lingvister, at sproget kan have en vis effekt på tankerne. James Cooke Brown konstruerede i 1955 kunstsproget loglan for at teste hypotesen.

Sprogforskning
Oversættelse
Max Planck

Max Karl Ernst Ludwig Planck (født 23. april 1858, død 4. oktober 1947) var en tysk fysiker. Han regnes som grundlæggeren af kvantemekanikken.

Planck blev født i Kiel og studerede fysik ved universitetet i München og Universitetet i Berlin.

I 1899 fandt han en ny fundamental konstant som blev opkaldt efter ham, Plancks konstant. Den bruges blandt andet til at beregne en fotons energi.

I  1913 blev han rektor for Universitetet i Berlin. For at have lagt grundlaget for kvantemekanikken fik han Nobelprisen i fysik i 1918.

Fra 1930 til 1937 var Planck leder for Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften (KWG)

Planck mistede sin første kone i 1909, og deres yngste søn blev dræbt ved Verdun i første verdenskrig.  Han var nært knyttet til sine tvillingdøtre, men mistede den ene i en fødsel.  Den anden tvilling tog sig af babyen og giftede sig senere med sin søsters enkemand.  Så døde også hun i fødsel.  I 1944 mistede Planck alt – sit hjem og et helt livs videnskabeligt arbejde – i et bombeangreb.  Han havde prøvet at få Hitler til at skåne jødiske forskeres liv. I stedet for blev Plancks søn Erwin arresteret og henrettet for forræderi i tilknytning til 20. juli-attentatet mod Hitler. Det eneste af Plancks seks børn, der overlevede ham, var sønnen Hermann, født i 1911. 

Efter Plancks død 4. oktober 1947 blev KWG omdøbt til  Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften (MPG).

14.05.2009 opsendte den europæiske rumfartsstyrelse Planck-satellitten, opkaldt efter Max Planck. Det skal kortlægge den kosmiske baggrundsstråling fra 300.000 år efter Big Bang.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fysikere fra Tyskland
Nobelprismodtagere i fysik
Personer fra Kiel
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Ansatte ved Humboldt-Universität zu Berlin
Nobelprismodtagere fra Tyskland
Modtagere af Copleymedaljen
Æresdoktorer ved University of Cambridge
Tyttebær (frugt)

Bærrene af tyttebærplanten (Vaccinium vitis-idaea) kaldes blot tyttebær. De er små (5-10 millimeter) og skinnende røde. Deres smag er bitter på grund af et højt indhold af benzoesyre, og egner sig bedst til syltning. Det høje indhold af benzoesyre gør bærrene meget holdbare.

Af disse bær kan man fremstille:

Tyttebærsyltetøj
Råsyltede tyttebær
Tyttebærkompot

Bær

ga:Bódhearg
Alexandre Dumas den ældre

Alexandre Dumas, den ældre (født 24. juli 1802, død 5. december 1870) var en fransk romanforfatter.

Alexandre Dumas blev født i Villers-Cotterêts, Aisne, nær Paris i Frankrig. Hans far Thomas Alexandre Davy-Dumas de la Pailleterie var en berømt og tragisk personlighed som avancerede til general i revolutionshæren for senere at blive bortvist fra hæren, da kejserdømmet genindførte racistiske  regler i hæren.

Alexandre Dumas den ældre er mest kendt for sine talrige historiske romaner og eventyr som har gjort ham til den mest læste franske forfatter i verden. Mange af hans romaner, som Greven af Monte Cristo og romanerne om De tre musketerer, udkom først som føljetoner, et fransk fænomen, som senere blev udbredt i resten af verden. Dumas skrev også skuespil, artikler for magasiner og tidsskrifter, og han var en højt profileret korrespondent. Dumas var mulat, idet hans farmor var afroamerikansk slave, og han måtte tåle en del racisme. Karikaturtegnere spillede uhæmmet på hans udseende.

Hans søn, Alexandre Dumas den yngre, blev også forfatter, mest kendt for Kameliadamen.

Bøger af Alexandre Dumas på dansk

Romaner 
 Bastillens Fald
 De tre musketerer
 Greven af Monte Cristo
 Manden med jernmasken
 Musketerernes sidste bedrifter
 Musketerernes ætling: Porthos' søn
 Kvinden med fløjlshalsbaandet
 Tyve år efter
Dronning Margot

Journalistik/reportage 
 Den franske revolution i februardagene 1848

Andet 
 Mine Memoirer

Eksterne henvisninger 
 

 
 
 Dumas' Works: text, concordances and frequency lists

Romanforfattere fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Journalister fra Frankrig
Dramatikere fra Frankrig
Selvbiografer fra Frankrig
Franskmænd begravet i Panthéon
Loglan

Loglan er et kunstsprog som blev påbegyndt i 1955 af James Cooke Brown (1921-2000) som et forskningsprojekt med det formål at teste Sapir-Whorf-hypotesen.

Målet var at lave sproget så udtryksfuldt inden for logik og regning, at folk som lærer det, vil tænke bedre, hvis hypotesen er sand.

Brown havde til hensigt at lave sproget så kulturelt neutralt som muligt og logisk og udtryksfuldt nok til at indeholde alle kendte udtryksmidler fra noget sprog. Sprogets grammatik er baseret på prædikatslogik. I Robert A. Heinleins science fiction-roman The Moon Is a Harsh Mistress (1966) bruges loglan til kommunikation med computere, og denne omtale hjalp med til at udbrede kendskabet til sproget.

Brown grundlagde The Loglan Institute til at udvikle sproget og dets anvendelser. Han betragtede loglan som et forskningsprojekt, som ikke var fuldført, så selvom han skrev mange artikler om dets design, frigav han det aldrig til fri brug. Derfor har en gruppe interesserede grundlagt The Logical Language Group til at skabe sproget lojban baseret på de samme principper som loglan, men med intentionen om at gøre det frit tilgængeligt og opmuntre til at bruge det som et rigtigt sprog.

Loglan har ikke navneord, udsagnsord, objekter, ejeformer eller tider, sådan som en der taler f.eks. dansk er vant til det. Der er kun prædikater eller funktioner med pladser til at placere variabler, for eksempel botso: X køber Y af P for prisen Q. Prædikaterne kan ændres med præfikser, og der kan frivilligt tilføjes oplysninger om tid, sted, måde, formål og så videre.

Loglan giver mulighed for at udtrykke ting som ikke giver mening, hvor de naturlige sprogs flertydige grammatik vil forhindre dette. For eksempel kan man sige at Bo, en person, er et kort ord. Denne mulighed er så udtalt at det kan bruges til en form for humor som ikke findes i andre sprog.

Kunstsprog
Total body water

Total body water (TBW) er den medicinske betegnelse for kroppens totale vandindhold, det vil sige intracellulært og ekstracellulært. Mængden hos en rask mand på 70 kg er cirka 42 liter.

Se også
Intracellulærvæske
Ekstracellulærvæske

Kropsvæsker
Vand

de:Körperwasser
Cerebrospinalvæske

Cerebrospinalvæsken (CSF, rygmarvsvæske) er en klar og farveløs væske, som støtter og beskytter centralnervesystemet mod skader. Hjernen, der vejer 1.500 gram i luft, vejer kun 50 gram, når den svømmer i CSF.

Væsken dannes i plexus choroideus i en mængde af 600-700 ml/dag. Den mængde, der er til stede i subarachnoidealrummet og hjernens ventrikler er 140 ml. Væske returneres til kredsløbet via granulationes arachnoideae.

Øget produktion af CSF medfører øget tryk inde i kraniet (intrakranielt tryk) og hos børn hydrocephalus (vand i hovedet).

Se også 
 Blod-hjerne-barrieren
 Lumbalpunktur
 Meningitis
 Spinal anæstesi
 Spinal hovedpine
 Rygmarvsbedøvelse

Hjernen
Kropsvæsker
Lumbalpunktur

Lumbalpunktur: latin lumbus "lænd" og latin punctura "stik". Ofte kaldet "rygmarvsprøve".

En lumbalpunktur betyder, at man fører en nål ind i rummet rundt om rygmarvsnerverne (spinalkanalen) i lænderegionen, ofte mellem 3. og 4. lændehvirvel, i diagnostisk eller terapeutisk øjemed.

Diagnostik
Kødfluer

Kødfluer (Sarcophagidae) er sorte insekter med hvide prikker/tern/streger. Arten Sarcophaga carnaria er 10-15 mm lang. Dens larver lever af råddent kød, og den selv lever af blomsternektar. Den lægger sine æg i råddent kød, så når larverne bliver udklækket, har de noget at leve af.

Det er faktisk en fordel at f.eks. spyfluers larver lever af ådsler. Fordelen er at ådslet ikke forpester sine omgivelser i særlig lang tid, hvis ingen rovdyr har taget sig af det.

Dens fjender er edderkopper, rovfluer, snyltehvepse, fugle . Dens larver hedder maddiker, og de bruges som agn til lystfiskeri.

Kilder/Henvisninger 
 ITIS: 152062
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Sarcophagidae

Fluer
Vægt

Vægt har flere betydninger:

Vægt (fysik) – er en fysisk størrelse, der udtrykker tyngdekraften på et legeme i et tyngdefelt. 
Vægt var i gamle dage – og stadig i dagligdags sprogbrug – et synonym for masse i fysisk betydning.
Vægt (måleinstrument) – er et instrument til at bestemme et legemes masse.
Vægt (grafteori) – er en værdi tildelt til en kant i en graf.
Vægten – er et stjernebillede.
Vægten (stjernetegn) – er et stjernetegn.

vi:Tương tác hấp dẫn#Trọng lực
Vægt (fysik)

Vægt er af Generalkonferencen for mål og vægt i 1901 blevet fastsat som betegnelse for kraften på et legeme i et gravitationsfelt. Alligevel er »vægt« (som fysisk størrelse) et flertydigt begreb.
 I daglig tale bruges det om stofmængder – i situationer hvor fysikere i stedet ville tale om masse. Med denne fortolkning har vægt SI-enheden kilogram.
 I nogle sammenhænge forstås »vægten« af et givet legeme som den kraft gravitationen udøver på det pågældende legeme. Vægt er altså en kraft, og SI-enheden for vægt er således newton, N, (kg·m·s−2).
 Andre igen mener at ovenstående rettelig bør kaldes for tyngdekraften på et legeme, og bruger betegnelsen »vægt« (af et legeme) om den masseangivelse man får, når man vejer legemet på en vægt der er kalibreret til den tyngdeacceleration der hersker ved jordoverfladen. Med denne terminologi gælder, at selv om en måneastronaut har den samme masse på Jorden som på Månen, så er hans/hendes vægt på Månen kun ca. en sjettedel af hvad den er på Jorden, på grund af Månens svagere tyndeacceleration ved overfladen. Og i denne fortolkning får vægt igen SI-enheden kilogram.

For legemer her på Jorden er der en nogenlunde konstant sammenhæng mellem masse og vægt: Jordens tyngdeacceleration (g) på ca. 9,82 m/s² vil påvirke et legeme med massen 1 kg med en kraft på 9,82 newton (N). Tyngdeaccelerationen kan dog variere alt efter geografisk placering i forhold til ækvator samt den geologiske sammensætning af jordskorpen.

Sammenligning af vægt 
Herunder følger en oversigt over vægten af et legeme på forskellige objekter i vort solsystem, i forhold til vægten på Jorden:

Gravitation
Ekaterina Geladse

Ekaterina Geladse (; født 5. februar 1858, død 4. juni 1937) var mor til Sovjetunionens leder Josef Stalin. Hun var en bondekone, der efter mandens død tog arbejde som vaskekone. Hun var religiøs.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Personer fra Georgien