Fegyvernek

Fegyvernek város Jász-Nagykun-Szolnok vármegye Törökszentmiklósi járásában.

Fekvése 
A Nagykunság nyugati peremvidékén fekszik, a Fegyverneki-Holt-Tisza mentén; közigazgatási területének egy keskeny, alig egy kilométernyi széles sávja érintkezik az élő Tiszával is.

Szomszédai: északkelet felől a Kendereshez tartozó Bánhalma (9,5 kilométerre), kelet felől Kenderes (10,5 kilométerre), dél felől Örményes (6 kilométerre), délnyugat felől Törökszentmiklós (12 kilométerre), nyugat felől Nagykörű (7 kilométerre, de a Tisza túlpartján), északnyugat felől pedig Tiszabő (7,5 kilométerre). Közigazgatási területe délkelet felől egy pontban érintkezik Kisújszállás határszélével is, de a két város amúgy mintegy 16 kilométer távolságra fekszik egymástól.

Megközelítése 
Közút: Fegyvernek központjának déli peremén elhalad, Szapárfalu városrészen pedig teljes egészében végighúzódik, nagyjából kelet-nyugati irányban a 4-es főút, közúton ezért ez a legfontosabb elérési útvonala Budapest-Szolnok felől éppúgy, mint Debrecen és Nyíregyháza felől. Tiszafüreddel és azon keresztül az ország északabbi részeivel a 34-es főút köti össze, amely itt torkollik a 4-es főútba.

A környező kisebb települések közül Tiszabővel, Tiszaroffal és Abádszalókkal a 3216-os út, Nagykörűvel a 3223-as út, Kétpóval, Kuncsorbával és Örményessel pedig a 4204-es út kapcsolja össze.

Vasút: Vasútvonal nem érinti a város területét, de a  a déli határszélétől alig egy kilométerre délre húzódik, és a vonal egyik örményesi megállási pontja mindkét település nevét viseli (Fegyvernek-Örményes vasútállomás). Az állomás Fegyvernek központjától mintegy 7 kilométerre helyezkedik el, a 4204-es út mentén.

Története
Fegyvernek nevét az egykor itt élő fegyverhordozók foglalkozásának neve után kapta.

A település területén már a bronzkorban is éltek emberek, a későbbi korokból pedig vaskori, illetve szarmata-kori leletek kerültek elő. Az ismert írott forrásokban 1212-ből találkozunk először a falu nevével, ezután pedig 1219-ben a Váradi regestrumban említik.

Fegyvernek határába olvadt Kesző Árpád-kori település is.

1300-tól a terület a Domoszlai, a Kompolti és a Guthi-Országh családok birtoka volt.

A 15. században Fegyverneknek már mezővárosi és vásártartási kiváltságai is voltak, de 1686–87-ben Giráj tatár kán elpusztította a vidéket Fegyvernekkel együtt.

1845–46-ig majorsági cselédek, pásztorok és dohányosok lakták, de ekkor gróf Szapáry József, a terület birtokosa németeket telepített be a településre, akik a 19. század végére szinte teljesen elmagyarosodtak. A fegyvernekiek az 1848–49-es forradalom és szabadságharcban fegyveresen egyáltalán nem vettek részt.

Fegyverneknél a Tiszát 1856-ban szabályozták 74 átvágással, és ekkor építették ki a községet védő töltéseket is. 1871-ben nagyközség lett, 1876-ban pedig Jász-Nagykun-Szolnok vármegye tiszai közép járásába sorolták be. A századfordulóra már 5000 lakosa volt.

1919. július 25-én román katonák 49 helyi lakost lőttek agyon, válaszul arra, hogy valaki lelőtte a turnu-severini ezred parancsnokát. 1919 végén internáló tábort hoztak létre a volt vöröskatonák számára, igen zord körülmények között. A tábort 1922-ben számolták fel. A második világháború után sok német származású fegyvernekit hurcoltak el a Don-vidék szénbányáiba.

A közigazgatási és igazságügyi miniszter javaslatára 2013. július 15. napján városi címet kapott.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Huber Ferenc (FKgP)
 1994–1998: Huber Ferenc (független)
 1998–2002: Huber Ferenc (független)
 2002–2006: Huber Ferenc (független)
 2006–2010: Huber Ferenc (független)
 2010–2014: Tatár László (független)
 2014–2019: Tatár László (független)
 2019-től: Tatár László (Fidesz-KDNP)

A települési önkormányzat képviselő-testülete (a polgármesterrel együtt) 9 főből áll.

Gazdasága

Mezőgazdaság
A településnek és környékének talaja réti szolonyec, réti csernozjom, illetve lepedékes alföldi mész.
A legeltetéses állattenyésztés és szántóföldi termelés mellett a gyümölcs -és zöldségtermesztés is virágzik a településen.
A Tisza holtága különösen jó lehetőségeket biztosít a horgász- és víziturizmus fejlődéséhez, sőt a horgászatnak már önmagában is fontos gazdasági tényező.

Ipar
Manapság már csak az építő -és mélyépítőipar van jelen a településen, a hengermalom, a téglagyár és az egykori jelentősebb feldolgozó üzemek már megszűntek.

Népesség
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát. A lakosok 67,5%-a római katolikus, 8,1%-a református, 0,3%-a görögkatolikus, 0,1%-a pedig evangélikus vallású volt. A lakosság 0,2%-a más egyházhoz, vagy felekezethez tartozott. 13,8% nem tartozott egyetlen egyházhoz, vagy felekezethez sem. 9,9% ismeretlen, vagy nem válaszolt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,5%-a magyarnak, 4,3% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (15,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42,3%, református 6,2%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 19,3% (31,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei
 Pusztatorony (gótikus templommaradvány, 1480 körül épült)
 Római katolikus templom romantikus stílusban. Tervezte Gerster Károly Frey Lajossal, Kauser Lipóttal, (1862-63)
 Református templom (1928)
 Szapárfalvi új katolikus kápolna (1992)
 Nepomuki Szent János szobra (barokk, 1775)
 Bíró-kastély
 Szapáry-Schwarz-kastély
 Kálváriadomb

Rendezvények
 Országos Diák-gulyásfesztivál (május második vagy harmadik szombatján)
 Virágzó Tisza Napja (június végén)
 Fegyvernek Város Napja (augusztus)

Képgaléria

Testvérvárosai

Itt születtek 
Hámori József, (1932. március 20. – 2021. május 1.) Széchenyi-díjas magyar biológus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, 2002 és 2008 között alelnöke. Az idegrendszer és az idegelemek közötti kapcsolatok funkciós szerkezetének neves kutatója. 
Hevesi József, (1857. március 15. – 1929. január 20.) író, újságíró, a Magyar Szalon szerkesztője.

Jegyzetek

Források
 Eszt.k.m.lt.
 Györffy György: Heves vármegye.

További információk
 A város hivatalos honlapja

 
Magyarország városai
Jász-Nagykun-Szolnok megye települései
Jász-Nagykun-Szolnok vármegye települései