alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Koala

Koalaen er et pungdyr, der lever i Australien. Koalaen er tidligere fejlagtigt blevet betegnet som "koalabjørn" eller "pungbjørn" da man, grundet dens ydre, førhen troede, den var en bjørn. Dette er dog ikke korrekt; koalaen er ikke en bjørneart men er pungdyr beslægtet med bl.a. kænguruen.

Koalaen sover op til 18 timer i døgnet og finder føde i ca. 5 timer. Den lever for en stor del  af eukalyptusblade, og den er i øvrigt det eneste pattedyr, der kan tåle den gift, der er i nogle sorters blade. De drikker ikke de store mængder vand, da de får en del fra eukalyptusbladene. Den har dog intet imod vand men er en tvivlsom svømmer. Den lever i Australien og får kun en unge ad gangen.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Phascolarctos cinereus koala på animaldiversity.org
 October 01 2004, iol: Koala population becoming unbearable Citat: "...now growing so fast in some areas that wildlife authorities are putting them on the pill..."

Dyr fra Australien
Pungdyr
Etagekornel

 
Etagekornel (Cornus controversa), ofte skrevet etage-kornel, er en stor, løvfældende busk med en særpræget vækstform.

Beskrivelse 
Hovedgrenene er oprette, mens sidegrenene er vandrette i tydeligt adskilte etager. Barken er først glat og rødviolet (lysegrøn på skyggesiden) med et tyndt lag blå dug, senere bliver den rødbrun med få, lyse korkporer, og til sidst er den grå og stribet. Knopperne er spredte, bittesmå (bortset fra endeknopperne), røde, glatte og runde. 

Bladene er bredt elliptiske med tydelig spids og hel rand. Oversiden er skinnende mørkegrøn, mens undersiden er blåhvid. Høstfarven er gul eller orange. Blomsterne ses i juli. De er hvide og sidder i flade halvskærme. Frugterne findes i store mængder, og de er kuglerunde og sorte med blålig dug. Frøene modner sjældent i Danmark.

Rodnettet består af højtliggende og tætforgrenede, fine rødder. Det kan vare 5-10 år eller mere, før man ser de første blomster. Blomsterne har en fin, krydret duft, som minder lidt om hyldeblomsters.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8 x 4 m (20 x 10 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Etagekornel findes i de blandede løvskove på bjergene i Kina, Korea og Japan. Her optræder de som underskov eller skovbryn på fugtig humusjord. Kyoto Univesitets løvfældende skov, Ashiu Experimental Forest, nær byen Miyama i Kyoto præfekturet, Japan, er domineret af Fagus crenata, og her vokser etagekornel sammen med bl.a. ellebladet løn, epaulettræ, fujikirsebær, fujiyamaprydæble, japansk blåregn, japansk bøg, japansk konvalbusk, japansk løn, japansk pieris, japansk snebolle, japansk troldnød, koreakornel, monoløn, Quercus mongolica (en art af eg), Rhus trichocarpa (en art af sumak) og viftebladet løn

Note

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Hvide blomster
Kornel
Føl

Et føl er en hests unge. Ordet bruges også om andre dyrearters unger: girafføl, zebraføl, æselføl osv.

I overført betydning kan ordet også bruges om elever under oplæring, som følges med en vejleder.

Se også 
 Føllet – et stjernebillede.

Ekstern henvisning 

Heste
Sitcom

Udtrykket sitcom står for situation comedy, som på dansk 
betyder situationskomedie. Det stammer fra USA, hvor ordet blev brugt om visse former for komiske radioudsendelser. I dag bruges det om populær tv-underholdning.

En sitcom spilles generelt af faste personer i fortsatte humoristiske historier, som foregår i families skød eller på en arbejdsplads. De mest populære amerikanske serier er Frasier, Seinfeld, Venner og Modern Family.

De to mest kendte danske er Langt fra Las Vegas og Klovn. Begge skrevet af Casper Christensen og Frank Hvam. Måske kun overgået af Huset på Christianshavn.
Archaeopteryx

Archaeopteryx er en uddød fugleslægt fra juratiden, der danner en af de vigtigste fossile mellemformer mellem traditionelle theropode dinosaurer og fugle. Det er en af de tidligste kendte og mest primitive urfugle. Den havde fjer og vinger, men også klør på forkanten af vingerne, knogler inden i den fjerbeklædte hale og en kæbe med tænder (ikke et næb). De kendte fossiler varierer lidt, men er typisk på størrelse med en allike eller gråkrage, omend med relativt længere hale og kortere vinger. Det er omdiskuteret, om Archaeopteryx var i stand til aktivt at flyve eller kun kunne svæve et stykke (f.x. ved at hoppe ud fra et træ).

Navnet "Archaeopteryx" er sammensat af de græske ord archaios (urgammel) og pteryx (fjer) og kan oversættes med urgammel fjer.

Der er tre anerkendte arter:
 Archaeopteryx albersdoerferi
 Archaeopteryx lithographica (Archaeopteryx macrura er dens synonym)
 Archaeopteryx siemensi (Archaeopteryx bavarica er dens synonym)

Kendte fossiler

Man kender i alt 12 mere eller mindre komplette fossiler af Archaeopteryx. De er 148,5 til 150,8 millioner år gamle, og alle er fundet i stenbrud i Sydtyskland. De fleste fossiler anses for at tilhøre arten A. lithographica, et par stykker er A. siemensi og kun ét er A. albersdoerferi. De fleste af fossilerne er på tyske museer, blandt andet et meget velbevaret eksemplar på Berlins Museum Für Naturkunde. Det eneste eksemplar i Norden, hvilket desuden er det eneste af arten A. albersdoerferi (det såkaldte "Daiting" eksemplar), er på Evolutionsmuseet i Knuthenborg Safaripark. Udover de ægte fossiler har en del museer verden over kopier.

Lignende arter
På det seneste er der begyndt at dukke mange nye fund af dinosaurer med fjer op – specielt i udgravninger i Kina.

Andre lignende 'dinosaurer med fjer':
 Caudipteryx
 Protarchaeopteryx
 Sinosauropteryx

Litteratur 
 Chambers, Paul: Die Archaeopteryx-Saga. Das Rätsel des Urvogels, Zweitausendeins : Frankfurt/a.M. 2003, 304 S.,

Se også 

 Flyvende dinosaurer

Eksterne henvisninger 

 Dinoer lærte at flyve ved at hoppe fra træ til træ. Videnskab.dk 2012
 4 August, 2004, BBC News: Bird brain reveals flight secrets Citat: "..."We were fully expecting to find a dinosaur like brain," Dr Milner told BBC News Online. "Instead, it was completely bird-like."..."
 Historien om Archaeopteryx
 Der Urvogel Archaeopteryx (Teil der Seite "Fossilien Online")
 Archaeopteryx: The Transitional Fossil. Livescience.com
 "Alt om Archaeopteryx" (Engelsk)
 Det formodentlig nyeste fund 
 http://www.altmuehltal.de/eichstaett/jura-museum.htm 

Uddøde fugle
Forhistoriske dyr
Busters verden (film)

Busters verden er en børneserie og film fra 1984. Bjarne Reuter har skrevet manuskriptet, der er baseret på hans børnebog af samme navn, og Bille August har instrueret. Den var oprindelig en tv-serie, men den blev senere klippet sammen til en spillefilm. Tv-serien har bl.a. været sendt på DR Ramasjang

Skolen som Buster går på (i filmen) er i virkeligheden Dyssegårdsskolen, der ligger i Gentofte.

Medvirkende

Kilder/henvisninger
 

Danske film fra 1984
Børne- og ungdomsfilm fra Danmark
Film instrueret af Bille August
DR Ramasjang programmer
Film baseret på værker af Bjarne Reuter
Fyrtårnet på Faros ved Alexandria

Fyrtårnet ved Alexandria blev bygget af den græske arkitekt Sostratos mellem 299 f.Kr. og 279 f.Kr.

Det 135 meter høje fyrtårn blev ødelagt ved et jordskælv i 1375, og ingen ved i dag, hvordan tårnet så ud.

Fyrtårnet ved Alexandria blev af Antipater fra Sidon omtalt som et af Verdens syv underværker.

I 1960'erne opdagede en egyptisk dykker nogle enorme stenblokke ud for Faros. Efterfølgende undersøgelser afslørede også statuer, og man mener, at det hele stammer fra fyrtårnet.
 
Igen i 1994 dukkede spændende fund op fra sandbunden under havoverfladen, som arkæologer med meget stor sandsynlighed kan fastsætte at tilhøre fyrtårnet. Der foregår endnu arkæologiske undersøgelser under overfladen ud for Faros.

Eksterne henvisninger 

 bagklogskab.dk: Fyrtårnet på Faros

 dr.dk: Viden om: Fyrtårnet i Alexandria

Egypten i antikken
Verdens syv underværker
Fyrtårne
Tårne i Egypten
Antipater fra Sidon

Latin: Antipater (græsk Antipatros) fra Sidon, der var græker, er kendt for at have nedskrevet en liste over Verdens syv underværker engang i perioden 152 f.Kr.-120 f.Kr.

Antipatros har grundet de primitive transportmidler i oldtiden højst sandsynligt ikke personligt set alle underværkerne.

Se også 
 Antipater, Antipatros – for andre betydninger.

Antikke græske digtere
Tjek fødsels- og dødsår
Vejlesø

Vejlesø ligger i Holte – tæt ved jernbanestationen. Navnet har intet med købstaden Vejle at gøre, men weile er gl. dansk for vadested. Vejlesø er via Vejlesø kanal forbundet med Store Kalv i Furesøen. Der tilføres vand fra Søllerød Sø, og der løber – vand via en kanal – til Furesøen. Der er en havn – Holte Havn, hvor søen grænser op til Holte by med bådebro m.m.

Søer i Rudersdal Kommune
Holte
Lokalklima

Lokalklimaet er det klima, som findes på en bestemt egn. Lokalklimaer er i sidste ende bestemt af makroklimaet, men helt lokale forhold spiller en stor rolle:

 Afstanden til havet eller større søer
 Lævirkningen fra bjergkæder
 Landskabets topografi, især muligheden for sydhæld eller nordhæld og kuldehuller
 Jordbundstypen, især evnen til at fastholde vand og tilbagekaste lys (albedo)
 Sammensætningen af stedets vegetation (fordampning)

Da disse vilkår kan være meget skiftende inden for korte afstande, vil lokalklimaet være tydeligt forskelligt fra egn til egn. Det kan – og bør – være afgørende for, hvor man vælger at dyrke forskellige afgrøder. Hvad der ikke kan lykkes i det ene sogn, kan muligvis lykkes i nabosognet. Et eksempel på dette har man i, at kartoflerne er salgsklare på Samsø før noget andet sted i Danmark.

Klima
Økologi
Monokultur

Monokultur er navnet på en dyrkningsform, der tilstræber at skabe en helt ensartet afgrøde. Monokultur er af samme grund ikke kun noget, som hører landbruget til. Både i skovbruget, gartnerierne og de private haver finder man arealer med helt ensartet vegetation.

Monokultur står i klar modsætning til tendensen i naturlige vegetationer, som altid er mosaikagtige og mere eller mindre blandede med stor biodiversitet. Den dyrkningsmæssige fornuft i monokultur er, at vækstfaktorerne (lys, vand, gødning osv.) bliver forbeholdt den ønskede afgrøde. Økologisk betragtet består kunsten i at fastholde et ganske bestemt successionstrin med alle midler. På den måde opstår behovet for at gøde, bekæmpe ukrudt og sprøjte mod skadedyr eller svampe.

Eksempler på monokulturer:
 Bygmark
 Rødgranplantage
 Hvidkålmark
 Græsplæne

Se også 
 Økologi

Økologi
Kemosyntese

Kemosyntese er biologisk dannelse af organisk stof ud fra lavmolekylære, kulstofforbindelser (som regel CO2 eller metan) og mineralske stoffer.

Organismerne skaffer sig som regel den nødvendige energi ved iltning af uorganiske forbindelser som f.eks. brint eller svovlbrinte. (Der indgår ikke sollys i processen, sådan som der gør i fotosyntesen.) Store fødenet kan være baseret på primærproduktion gennem kemosyntese, sådan som det ses ved de hydrotermiske væld på havbunden, i metanhydratfelter og andre steder med rig adgang til kulbrinter.

Astrobiologi 

Det anses for muligt, at kemosyntese kan danne grundlag for liv på Mars, jupitermånen Europa og eventuelt også andre planeter.

Metabolisme
Biokemi
Økologi
Metanhydrat

Metanhydrat eller metanis er en speciel type faststof, som består af et metanmolekyle, indkapslet i et gitter af is. I de tidlige studier af gashydrat forventede man at møde stoffet i de ydre dele af solsystemet, hvor der er lave temperaturer og masser af (vand)is.

I de seneste år er der fundet kæmpestore lejer af metanhydrat under oceanernes sedimentlag. Metanhydrater er almindeligt forekommende bestanddele af kontinentalsoklen, men de findes også i dybtliggende sedimenter og som udvækster fra oceanbunden. Man mener, at de opstår, når gasser siver op fra jordskorpen gennem forkastninger og bliver krystalliseret ved mødet med koldt havvand.

Kombinationen af lave temperaturer og højt tryk på bunden af Jordens oceaner gør metanhydraterne stabile. Metanhydrater kan være stabile ved temperaturer op til 18 °C, og man kan – som et gennemsnit – regne med, at hver liter fastmetanhydrat rummer 168 liter metan ved 0 °C og 1 atm. tryk.

Man regner med, at der kan være op til 20 gange så meget gas i havbundens metanhydrater, som der er i de kendte forekomster af naturgas. Dermed er de en væsentlig, fremtidig kilde til brændstof. Hovedproblemet ved udvinding af metanhydrat er dog at finde forekomsterne.

Pludselig frigivelse af metanindholdet i metanhydrat kan muligvis være én af forklaringerne på de masseuddøender, der er dokumenteret gennem jordens historie. Metan er en drivhusgas, og hvis store mængder frigives på én gang, vil det medføre en brat klimaændring. To begivenheder kan muligvis forbindes med sådan en katastrofe: Grænsen mellem Perm og Trias, den største masseuddøen i Jordens historie fandt sted og varmemaksimummet i Paleocæn-Eocæn.

Lokale frigivelser af metan er, ganske hypotetisk, sat i forbindelse med skibe og flys forsvinden. Boblerne i havvandet skulle sænke vandets vægtfylde og bærevene og få skibe til at synke. Hvad der skulle udløse disse pludselige frigivelser af metan, er ikke forklaret. Det er i hvert fald aldrig iagttaget.

Referencer 

Materialer
Økologi
Vektorfunktion

En vektorfunktion er en funktion der tager en vektor som input og returnerer en vektor. Lad f.eks.

.

Så er

.

NB. ved  forstås en 2-dimensionel vektor "", ikke decimaltallet 1,2.

Både den vektor der bruges til input og den som returneres, kan være af vilkårlig heltallig dimension for en given funktion.

En vektorfunktions koordinater, der fremkommer ved beregning, er alle koordinater for stedvektoren.

En n-dimensionel vektorfunktion kan også forstås som en funktion bestående af n reele funktioner. F.eks.  og for en todimensionel vektorfunktion hvor  er tiden. I dette tilfælde opskrives funktionsforskriften ofte

.

En partikels bane kan derved udtrykkes som en vektorfunktion, hvis koordinater styres af tiden. Begreber som hastighed, fart og acceleration kan da føjes til vektorfunktionen.

Afledning af en vektorfunktion 
En vektorfunktion bestående af kontinuerte koordinatfunktioner differentieres ved at differentiere hver koordinatfunktion.
F.eks. for en todimensional vektorfunktion er

.

Ud fra denne kan hastighed, fart og acceleration af en partikel der følger kurven udregnes.

: Hastigheden (hældningen) i punktet 

: Farten i punktet 

: Accelerationen i punktet

Bøger 

 Carstensen, Jens & Frandsen, Jesper (1985): Matematik 2 - Matematik for gymnasiets matematisk-fysiske gren. Forlaget Systime, Herning. 
 Schultz, Jonny (1990): Matematik højniveau 1 - plangeometri og rumgeometri. Forlaget Trip, Vejle.  s. 29-53

Referencer 

Funktioner
Vektorer
Richard Virenque

Richard Virenque (født 19. november 1969 i Carqueirane, Frankrig) er en fransk tidligere professionel cykelrytter, som blev professionel i 1991.

Han er den eneste som har vundet bjergtrøjen i Tour de France syv gange. Han kørte sit første Tour de France i 1992. I 1996 blev han nummer 3 samlet og i 1997 nummer 2 samlet.   

Han har i alt vundet 7 etaper i Tour de France.  

 1994  Lourdes-Hautacam – Luz-Ardiden   12. etape
 1995  Saint-Girons – Cauterets         15. etape
 1997  Bourg d'Oisans – Courchevel      14. etape
 2000  Courchevel – Morzine             16. etape
 2002  Lodève – Mont Ventoux            14. etape
 2003  Lyon – Morzine-Avoriaz            7. etape 
 2004  Limoges – Saint-Flour            10. etape

Richard Virenque sluttede sin karriere i 2004, i Tour de France, hvor han også vandt sin sidste prikkede bjergtrøje. Han kørte sit sidste Tour de France for cykelholdet Quick Step Davitamon.

Referencer

Eksterne henvisninger

Mandlige cykelryttere fra Frankrig
Dopingsager i cykelsport
Landsskatteretten

Landsskatteretten er Danmarks øverste administrative klageinstans på skatteområdet. Landsskatteretten behandler klager vedrørende skatter, afgifter, told og moms.Landsskatteretten behandlede i 2011 4.440 klager. Heraf var 1.353 sager indkomstsager og 829 moms-, afgifts- og toldsager. Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid er lidt over 7 mdr.

Ca. 300 sager af Landsskatterettens kendelser indbringes årligt for domstolene.

Kilder/henvisninger 
 http://www.landsskatteretten.dk
 http://www.landsskatteretten.dk/public/dokumenter/LSR%20aarsrapp%202011%20til%20web.pdf 

Skat i Danmark
Danmarks retsvæsen
Mozilla

Mozilla er fri software-fællesskab, som er mest kendt for at have produceret Mozilla Firefox-webbrowseren. Mozillafællesskabet bruger, udvikler, udbreder og støtter Mozillas produkter og arbejder på at gennemføre målene om et Open Web som beskrevet i Mozilla Manifesto. Fællesskabet støttes institutionelt af Mozilla Foundation og dets skattepligtige datterselskab Mozilla Corporation. 

Udover Firefox-browseren har Mozilla også produceret Firefox Mobile, Firefox OS operativsystemet til mobiltelefoner, bug-sporingssystemet Bugzilla og en række andre projekter.

Historie

Mozilla-browseren 
Mozilla var også navnet på en browser, som kom til verden i marts 1998, da firmaet Netscape Communications Corporation besluttede sig for at gøre kildekoden til deres browser frit tilgængelig som open source, og oprettede organisationen Mozilla Foundation til at varetage den fremtidige udvikling. På det tidspunkt havde firmaet Microsoft overtaget næsten hele markedet for browsere ved at integrere/indlejre deres Internet Explorer i styresystemet Windows.

Navnet Mozilla havde hele tiden været brugt som et internt kælenavn for virksomhedens browser Netscape Navigator og var dannet ved en sammentrækning af Mosaic-killer (Mosaic-dræber), da man håbede at Netscape-browseren ville udkonkurrere den daværende mest populære browser, Mosaic. Samtidig giver navnet associationer til filmmonsteret Godzilla.

Produkter

Mozilla Firefox 
Efter nogle år med forskellige navne kom Mozillas browser i 2004 til at hedde Mozilla Firefox
Mozilla Firefox kan på grund af sine frie tilgængelighed fås til de fleste moderne styresystemer, herunder Windows, Mac OS X. GNU/Linux og andre Unix varianter.

Mozilla Thunderbird 
Ud over en browser omfatter Mozilla også et e-mail- og nyhedsgruppe-program. 

Mozilla-organisationen udvikler desuden sideløbende et selvstændigt e-mail- og nyhedsgruppeprogram med navnet Mozilla Thunderbird.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Mozillas hjemmeside (på engelsk)
 Mozilla Public License (på engelsk)
 Oversættelse af Mozilla til dansk 

 
AOL
Frie webbrowsere
Romano Scarpa

Romano Scarpa (født 27. september 1927 i Venedig, død 23. april 2005 i Málaga) var en italiensk Anders And- og Mickey Mouse-tegner.

I Danmark blev han kendt for de gode historier i Jumbobøgerne, som det danske Serieforlaget, en underafdeling af Gutenberghus (nu Egmont Serieforlaget) begyndte at udgive i 1968. 
Scarpa begyndte i 1953 at arbejde for Mondadori, et italiensk forlag og Disney-licenshaver. Her tegnede han Anders And, Onkel Joakim, Mickey Mouse, og ikke mindst den italienske opfindelse Stålanden (Paperinik). Han har også gennem årene opfundet flere af de i jumbobøgerne så kendte bifigurer som f.eks. Joakim von Ands beundrer Mary Moseand, Hilda, Rip, Rap og Rups teenageveninde Anita og den knap så vellykkede Bip-Bip (Atomino Bip-Bip).

Scarpas streg er let genkendelig, dynamisk og med masser af fart over feltet i historierne. Hans tegnestil har dog som de fleste andre tegneres ændret sig igennem årene. Scarpa beherskede både ænder og mus med sikker hånd, mens han førte os igennem det ene krimimysterium efter det andet, indimellem afbrudt af et eller andet vanvittigt optrin, som regel med nogle af de sære bifigurer, som han også tit brugte.

I dag har andre italienske og en enkelt dansk tegner Flemming Andersen overtaget i jumbobøgerne, men engang imellem dukker en enkelt Scarpa-historie med for eksempel Joakim von And op, som en glædelig overraskelse for læseren.

Referencer 

Personer fra Venedig
Anders And-tegnere
Cand.mag.

Cand.mag. (candidatus/candidata magisterii) er i Danmark en person med en kandidatgrad i ét eller flere humanistiske universitetsfag - og vedkommende betegnes med ordet magister, på samme måde som en cand.psych. betegnes som en psykolog. I Norge blev titlen cand.mag. mellem 1920 og 2003 brugt om humanistiske, matematisk-naturvidenskabelige og samfundsvidenskabelige universitetsfag. Den byggede på den danske grad. 

Cand.mag. svarer til Master of Arts på engelsk.

Uddannelsen hed skoleembedseksamen i 1883 ved oprettelsen ved Københavns Universitet, da den var en forudsætning for ansættelse i latinskolen; senere gymnasieskolen. Efter 1968 kaldes naturvidenskabelige kandidater cand.scient.

Beskæftigelse 

I 1978 arbejdede næsten 90 % af alle universitetsuddannede humanister som undervisere; halvdelen af cand.mag.'erne var beskæftiget som gymnasielærere, mens de øvrige forskede og underviste på universiteter, seminarier og handelsskoler. En lille gruppe var ansat i den offentlige administration, og kun få var privatansatte. I de følgende årtier ændrede beskæftigelsessituationen sig, så humanisterne blev bredere ansat. I 2009 var 42 % af alle humanister ansat i den private sektor, ikke mindst indenfor konsulent- og rådgivningsvirksomheder, medievirksomheder, it-virksomheder, HR, salg og marketing.

Se også 
 Akademisk grad
 Cand.phil.
 Exam.art.

Kilder 

Kandidater
Humaniora
Ferskentræ

 
Ferskentræet (Prunus persica) kommer oprindelig fra Kina. Arten tilhører slægten Kirsebær. Træet bliver 5 – 8 meter højt.

Frugten 
Ferskentræet bærer ferskenfrugter, og de findes med både gult og hvidt frugtkød. I centrum af frugten er en stor sten. Selve frugten bliver 5 – 6 cm i diameter.

Dyrkningsforhold. 
Ved ferskendyrkning i Danmark er det vigtigt at iagttage træernes tidlige blomstring i april, da blomsterne let frostskades, hvilket især forekommer i de indre dele af landet. Fersken og nektarin (der er en ferskenvariant) angribes ofte af en svampesygdom ferskenblæresyge, Taphrina deformans. Denne får bladene til at deformeres, og på sigt svækkes træet, derfor bør man vælge modstandsdygtige sorter, disse er ikke immune; men klarer sig udmærket trods angreb.

Sorter i Danmark 
Ferskensorter, der kan dyrkes på friland i Danmark på ikke udsatte steder.
 'Frost' modstandsdygtig mod ferskenblæresyge, gult frugtkød. Hårdfør til cirka -25 C. August.
 'Riga'
 'Benedicte' mindre modstandsdygtig mod ferskenblæresyge end 'Frost', hvidt frugtkød. 
 'Roter Weinbergpfirsich' 
 'Avalon Pride' meget modstandsdygtig/ resistent mod ferskenblæresyge, gult frugtkød. August.
 'Indian Free'  modstandsdygtig mod ferskenblæresyge, frugtkød hvidt rødmarmoreret til fuldstændig blodrødt. September.  

Stenfrugter
Nytteplanter fra Asien
Foucault

Personer med navnet Foucault (i kronologisk rækkefølge):
 Jean-Bernard-Léon Foucault (1819-1868), Fransk fysiker
 Michel Foucault (1926-1984). Fransk idehistoriker, filosof og psykolog
 Andet
 Foucault (månekrater) - et lille nedslagskrater på Månen opkaldt efter Jean-Bernard-Léon Foucault
Børnehave

En børnehave er en institution for småbørn i alderen fra ca. 2 år 9 mdr. eller 3 år og ca. indtil barnet begynder i børnehaveklasse. Det er børnehavens opgave at passe børnene mens deres forældre er på arbejde. Det ligger i ordet, at børnehaven er et sted hvor børnene vokser fysisk og mentalt. I udlandet refererer kindergarten nogle steder til et forberedelsesår i skoleregi, svarende til den danske børnehaveklasse.

Det første danske børneasyl blev oprettet i 1828, 14 år efter oprettelsen af folkeskolen (dengang almueskole). Offentlig pasning og opdragelse var dermed grundlagt. I 1871 kom den første egentlige børnehave. Dengang måtte det absolut ikke være skole, som grundlæggerne beskrev det: ”Børnehaverne er ikke Skoler –al Skolemæssig læren er udelukket. Hovedformålet er at medvirke til Uddannelsen af det Barnlige i Barnet”. 

Inden 2. verdenskrig var der 388 børneforsorgsinstitutioner i Danmark, og deres formål var fortsat at tage sig af de børn, hvor forældre ikke kunne af den eller anden grund. Efter 2. verdenskrig kommer der generelt i samfundet et fokus på tiltag som kan modvirke en gentagelse af de frygtelige år under krigen. Der kom et stærkere fokus på at være med til at skabe gode samfundsborgere. I 1951 bliver kommunerne forpligtet til at deltage i finansieringen af daginstitutionerne, og i 1953 kommer den første statslige uddannelse til pædagog. 

I 60’erne kommer der i takt med den stigende velstand et pres på at få kvinderne ud på arbejdsmarkedet. I 1965 bliver begrebet daginstitution introduceret i dansk lovgivning, og daginstitutionerne bliver samtidigt adskilt fra socialpædagogiske foranstaltninger. I 1962 var der 1140 institutioner i landet.

Pædagogikken i børnehaverne udvikler sig gennem årene fra i 60’erne at handle om ro, renlighed og regelmæssighed til at fokusere på indlæring, herunder skoleparathed. I 1972 hvor der er 3035 daginstitutioner i Danmark, kæmpes der i daginstitutionerne om det er en struktureret, erfaringsbaseret eller en mere laise-faire orienteret pædagogik der skal arbejdes efter. Særligt de to første indeholder meget kraftige politiske holdninger til samfundet og dets kommende borgere.

Ti år senere blev pædagogikken  inspireret af den strukturerede pædagogik og mod slutningen af årtiet foregik der en bevægelse mod børns selvbestemmelse og selvforvaltning. Læring og intellektuel stimulering af børnehavebørn blev i årtiet efter årtusindeskiftet et tema, der blandt andet er effektueret gennem filosofi med børn.

Galleri 
Genstande fra en dansk børnehave fra 1970'erne - nu i Nationalmuseet:

Pasningstilbud
Pasningsinstitutioner
Modus tollens

Modus tollens er en gyldig syllogisme (argumentationsform):

I naturligt sprog:
Hvis P, så Q
Q er falsk
Ergo, P er falsk

I formel logik (sætningslogik):

,
¬  
 ¬ 
("p medfører/så q, ikke-q, ergo ikke-p")

I mængdelære:

∴

("P er en delmængde af Q. x er ikke i Q. Derfor, er x ikke i P.")

Se også 
 Logik
 Modus ponens

Logik
Mængdelære

Mængdelære er den matematiske teori om mængder, der repræsenterer mængder af abstrakte objekter. Mængdelæren er sammen med logik grundstenen i næsten al moderne matematik. Mængdelæren gør kun brug af en slags elementer, mængder, og en relation, tilhørsrelationen.

Mængdelæren blev især udviklet i perioden 1880-1920. Georg Cantor definerede de første begreber, Bertrand Russell og David Hilbert bidrog væsentligt til at gøre det til en konsistent teori. Mængdebegrebet defineres af Zermelo-Fraenkels aksiomer, samt som oftest udvalgsaksiomet. Man ser derfor ofte mængdeaksiomerne skrevet som ZFC, hvor C'et står for "axiom of choice". John Venn udviklede Venn-diagrammet til visualisering af relationer og logiske forbindelse mellem mængder, som en videreudvikling af det tidligere Euler-diagram, udviklet af Leonhard Euler.

Som eksempel på hvordan matematik kan udledes af mængdelæren, kan de naturlige tal udtrykkes som mængder. 0 svarer til den tomme mængde, , 1 til mængden indeholdende 0, dvs.den tomme mængde, 2 til mængden indeholdende {0,1}, dvs. den tomme mængde og 'mængden indeholdende den tomme mængde'. Hvert tal svarer altså til mængden af alle foregående tal. Dette giver direkte definitionen af at naturligt tals efterfølger, altså til +1. Herefter er det enkelt at aflede +, * og andre funktioner.

Grundlæggende ideer 
Mængdelære begynder med en fundamental binær relation mellem et objekt o og en mængde A. Hvis o er et element af A, skrives der o ∈ A. Mængder er selv objekter som derfor kan være elementer af andre mængder.

Hvis alle elementer af mængde A også er elementer af mængde B, så er A en delmængde af B, og betegnes A ⊆ B. For eksempel er {1,2} en delmængde af {1,2,3}, men {1,4} er ikke. Fra denne definition kan man konkludere, at enhver mængde er en delmængde af sig selv.

 
Matematisk logik
Geometri

Geometrien er en del af matematikken, der omhandler former, størrelser og figurer. Ordet geometri kommer af græsk, og betyder "jordmåling". Grunden til dette er, at den ældste geometri blev skabt af de gamle flodkulturer (ægypterne og babylonerne), der måtte opfinde metoder til opmåling af marker m.m.

Der findes mange slags geometri. Den mest kendte – og den først udviklede – er euklidisk geometri, der er geometri i planen. Der findes dog også andre geometrier, såkaldte ikke-euklidiske geometrier. Disse former for geometri forudsætter ikke Euklids femte aksiom (se Euklidisk geometri). Derudover findes der den såkaldte Oldtidsgeometri.

De græske filosoffer, f.eks. Platon, brugte ofte geometri til at anskueliggøre filosofiske problemstillinger. Geometri blev anset for en nødvendig forudsætning for filosofisk tænkning. En vigtig grund til, at de gamle grækere foretrak geometri frem for aritmetik, var at deres talsystem ikke var særlig veludviklet.

Et vigtigt fremskridt indenfor geometrien var integrationen af aritmetik og geometri i den såkaldte analytiske geometri, som matematikeren og filosoffen René Descartes udviklede i sin metodelære fra 1637. Her blev koordinatsystemet for første gang indført. Geometri før dette (syntetisk geometri) var baseret udelukkende på elegante og indlysende beviser i visuel form.

En vigtig del af geometrien er trigonometri, der er læren om måling af trekanter.

Geometriske figurer

2-dimensionelle 
Lukkede figurer:
 Cirkel, Ellipse, Superellipse
 Trekant, Béziertrekant
 Firkant, Kvadrat, Trapez, Rektangel

Plane kurver:
 Hyperbel
 Parabel
 Bézierkurve

3-dimensionelle 
 Kugle, Ellipsoide
 Kegle, Keglestub
 Cylinder
 Polyeder
 Pyramide
 Kasse
 Platonske legemer: tetraeder, hexaeder (terning), oktaeder, dodekaeder, ikosaeder

Se også 
 GeoGebra - software, skrevet i java, og udviklet til skoleundervisning i algebra og geometri
 Transformationsgeometri

 
Matematiske discipliner
FET

FET er en forkortelse for:
 Felteffekttransistor

Se også 
 Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) – forkortes ofte (fejlagtigt) FET, idet Politiets Efterretningstjeneste forkortes PET.
 Fet – norsk kommune.
Nakfa

Nakfa er navnet på den valuta, der bruges i Eritrea. 1 Nakfa svarer til 100 cents.

Valutaen blev indført i 1998, og er opkaldt efter byen Nakfa, en by i Sahel-bjergene i det nordlige Eritrea, som tjente som hovedkvarter for EPLF (Eritrean Peoples Liberation Front) under Eritreas væbnede kamp mod Etiopiens okkupation. Derfor er møntfoden Nakfa blevet et symbol på Eritreas hårde kamp for uafhængighed.

Møntenheder fra Afrika
Eritrea
Oplyst

At være oplyst er :
At være vidende, modsat uvidende.
I forbindelse med oplysning, oplysningstiden, videnskab.

I buddhismen er det store spørgsmål; hvordan kan jeg blive oplyst.
For dem er at være oplyst, at vide alt om hele universet, og kende alle dets hemmeligheder.
Kimære (medicin)

Medicinsk set er en kimære et individ, som består af celler, der stammer fra forskellige zygoter. Genetisk bruges udtrykket om blodtype kimærisme, som er et fænomen, hvor tveæggede tvillinger har udvekslet bloddannende stamceller mens de lå i livmoderen, og hvor de hver især har to blodtyper. Endvidere anvendes det om "helkrops" kimærisme, hvor et individ er dannet af to forskellige zygoter.

Første naturlige dyrekimære? 
I 2023 postulerede en videnskabelig artikel en unik reproduktionscyklus for myren Anoplolepis gracilipes, hvilket tyder på, at hanner er obligate kimærer.

Referencer 

Biologi
Medfødte misdannelser, deformiteter og kromosomafvigelser
Global 200

Global 200 er den samlede oversigt over økoregioner, der er karakteriseret som bevaringsværdige af World Wildlife Fund (WWF).

Listen bygger på WWFs omfattende system af økoregioner. WWF definerer en økoregion som et "ret stort land- eller vandområde, der rummer et karakteristisk sæt af naturlige samfund, hvor det store flertal af arter successioner og miljøvilkår er fælles". WWF har optegnet 867 økoregioner for Jordens landmasser. Tilsvarende findes der økoregioner for ferskvandsområder og havområder. Ud af disse har WWF udvalgt 200, som er de afgørende for den globale biodiversitet. Global 200 består dog i virkeligheden af 233 økoregioner, der omfatter 136 på landjorden, 36 i ferskvand og 61 i havet.

WWF tillægger hver økoregion en bevaringsstatus i Global 200: ”kritisk” eller ”truet”; ”sårbar”; ”relativt stabil” eller ”intakt”. Over halvdelen af økoregionerne i Global 200 regnes for truede.

Målet med klassificeringssystemet er at sikre, at alle slags økosystemer bliver repræsenteret under regionale bevarings- og udviklingsstrategier.

Se også 
 Økozone
 Økoregioner i Global 200

Eksterne henvisninger 
 National Geographics kort over de 200 økoregioner

Økologi
Varg Veum (fiktiv person)

Varg Veum er en detektiv, der optræder i den norske forfatter Gunnar Staalesens romaner. Veum er bosiddende i Bergen, lettere forhutlet, men formår alligevel at opklare de fleste sager.

Danske Varg Veum-udgivelser 
 Manden med de to ansigter (Varg Veum, 1) (Vindrose, 1985)
 Din til døden (Varg Veum, 2) (Vindrose, 2006)
 Tornerose sov i hundrede år (Varg Veum, 3) (Vindrose, 2007)
 Kvinden i køleskabet (Varg Veum, 4) (Vindrose, 1986)
 I mørke er alle ulve grå (Varg Veum, 5) (Vindrose, 1984)
 Sorte får (Varg Veum, 6) (Vindrose, 1988)
 Faldne engle (Varg Veum, 7) (Vindrose, 1990)
 Bitre blomster (Varg Veum, 8) (Vindrose, 1992)
 Død mand sladrer ikke (Varg Veum, 9) (Vindrose, 1994)
 Vintermassakren : en Varg Veum novelle (Pinkerton, 1994)
 Skriften på væggen (Varg Veum, 10) (Vindrose, 1996)
 Som i et spejl (Varg Veum, 11) (Vindrose, 2003)
 Ansigt til ansigt (Varg Veum, 12) (Vindrose, 2004)
 Forfulgt af død (Varg Veum, 13) (Vindrose, 2007)
 Kolde hjerter (Varg Veum, 14) (Vindrose, 2009)

Ekstern henvisning 
Norsk hjemmeside 

Veum, Varg
Bent Christensen Arensøe

Bent "Turbo" Christensen Arensøe (født 4. januar 1967) er en tidligere dansk fodboldspiller og nuværende fodboldtræner.

Bent blev også kendt som "turbo" for sin angrebsiver og hurtighed, men han blev også kaldt Trabi Bent efter tiden i FC Schalke 04, hvor det kun blev til otte mål i løbet af to år.

Han debuterede på landsholdet den 8. februar 1989 mod Malta og sluttede den 16. november 1994 mod Spanien. I denne periode spillede han 26 landskampe – og scorede 8 mål. Bent kan også kalde sig europamester i fodbold, da han deltog i Europamesterskabet i fodbold 1992 i Sverige.

Han har været professionel fodboldspiller i blandt andre Brønshøj Boldklub hvor han også fik sin fodboldopdragelse, Vejle Boldklub, Brøndby IF, FC Schalke 04, Olympiakos Genclerbirligi og SD Compostela.

I 2003 blev han ansat som cheftræner for Værløse Boldklubs førstehold, som han året efter førte op i 2. division. Fra 2006 til 2011 var han træner for U19 holdet i Brøndby IF. Og i 2011 blev han udnævnt som ny assistenttræner for Auri Skarbalius i Brøndby IF. I juni 2013 skiftede han til U-19 landstræner for Danmark 

I februar 2016 valgte han dog at vende tilbage til Brøndby som ungdomstræner.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Fodboldspillere fra Danmark
Fodboldtrænere fra Danmark
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra Vejle Boldklub
Fodboldspillere fra SD Compostela
Fodboldspillere fra FC Schalke 04
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra Olympiakos
Fodboldspillere fra Brønshøj Boldklub
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Evita

Evita har flere betydninger:
 Evita (musical) – er navnet på Andrew Lloyd Webbers musical om Eva Peron
 Evita (film) – er navnet på filmatiseringen af musicalen Evita med Madonna, Antonio Banderas og Jonathan Pryce i hovedrollerne.

Se også 
 Eva Peron – Evita var kælenavnet på den argentiske visesanger og præsidentfrue Eva Peron
Internet-jargon

Internet-jargon, netspeak (omfatter IM-speak og chatspeak) er jargon- og slang-udtryk opfundet af internetbrugere og er ved at udvikle sig til et separat sprog.

Antallet af disse forkortelser og begreber stiger stadig støt,

og har igennem de sidste årtier udviklet sig bredt internationalt. Mange af disse blev sikkert oprindeligt lavet for at spare tid ved ikke at benytte nær så mange tryk på tastaturet, og bliver oftest skrevet med små bogstaver.

Chat-akronymer eller chaq (udtalt eng. "chalk") blev i begyndelsen udviklet af brugere på pre-Internet bulletin board systemer – i Danmark mere kendt som 'BBSer' – og blev siden adopteret af mobiltelefonbrugere. En lille håndfuld udtryk (f.eks. ASAP, PO'ed) blev udviklet før computer-alderen. TLA (tre-bogstavs-forkortelser Three Letter Abbreviations) er de mest populære slags forkortelser i computer- og telekommunikationsterminologi og slang.

OMG, LOL, XO og IDK er bare få af de mange forkortelser, som henholdsvis betyder, oh my God, laughing out loud, kiss and hug (kys og kram) og I don't know.

Se også 
 E-speak e-speak (flertydig)
 kit-speak
 Emoticon, Smiley
 Leetspeak
 Hashtag
 Lolcat

Akronymer 
Ofte anvendte akronymer:
 FAQ
 FYI

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
 6. december 2012, videnskab.dk: Blir man 1 dårligr skribent af at brue facebook og sms?
 3. august 2014, bt.dk: Derfor er vi så grove på Facebook  Citat: "...Had, hån og spot er mere almindeligt på de sociale medier, end når vi møder hinanden ude i virkeligheden..."
Magnus Stenbock

Magnus Stenbock (født 1665, død 23. februar 1717) var en svensk greve, officer og embedsmand.

Magnus Stenbock blev født i Stockholm, sandsynligvis den 12. maj 1665 som søn af Gustaf Otto Stenbock og Christina Catharina De la Gardie (1632-1704). Han blev gift med Eva Magdalena Oxenstierna og fik elleve børn. Han døde i dansk krigsfangenskab den 23. februar 1717.

Han blev udnævnt til generalguvernør i Skåne i 1707. Under hans ledelse forbedredes forholdene i provinsen og korruptionen i forvaltningen blev bekæmpet. 

I november 1709 gik en dansk hær i land uden for Helsingborg i et sidste forsøg at generobre de tabte provinser på den skandinaviske halvø.

Magnus Stenbock førte den svenske hær til sejr i Slaget ved Helsingborg den 28. februar 1710. Det blev afgørende for krigens udfald, og slaget blev det sidste mellem danskere og svenskere om Skåne.

Som tak for sejren ved Helsingborg blev han af det svenske rigsråd udnævnt til feltmarskal, en udnævnelse som Karl XII nægtede at godkende. I stedet lod kongen ham tage plads i rigsrådet.

I 1712 besejrede han en dansk-saksisk hær i Slaget ved Gadebusch i Tyskland og blev i 1713 endelig udnævnt til feltmarskal.

I 1713 blev han omringet sammen med det svenske ekspeditionskorps i Tønning på halvøen Ejdersted i Sønderjylland og måtte kapitulere den 5. maj. Stenbock blev taget til fange og i 1714 sat i fæstningsarrest på Kastellet i København.

Stenbock havde også kunstneriske talenter. Selvportræt og digte fra fangenskabet er bevaret.

En rytterstatue (den eneste i Sverige af en ikke kongelig person) står på Stortorget i Helsingborg. Statuen blev udført i 1901 af professor John Börjeson.

I Helsingborg er et stort antal foreninger og firmaer, et indkøbscenter, en skole og en kirke opkaldt efter Stenbock. Et af Skånetrafikens pågatåg er også opkaldt efter ham.

Noter 

Generaler fra Sverige
Grever fra Sverige
Skånelandene
Personer i Den Store Nordiske Krig fra Sverige
Personer fra Stockholm
Svenskere i 1600-tallet
Svenskere i 1700-tallet
Alice i Eventyrland

Alice i Eventyrland (Originaltitel på engelsk: Alice's Adventures in Wonderland) er en børnebog fra 1865 af Lewis Carroll. Den blev først udgivet på dansk i 1875 som Maries Hændelser i Vidunderlandet og siden også som Alice i Undreland.

Baggrund 
I 1862 tog matematiklærer Charles Lutwidge Dodgson alias Lewis Carroll dekan Liddells tre ældste døtre med på en lille rotur. Han fortalte et eventyr baseret på de personer, de tre piger kendte – og med hovedpersonen opkaldt efter den næstældste pige, Alice Liddell.

Historien var så god, at han udgav den i bogen Alice i Eventyrland, hvori han også inddrog satire baseret på samtidens vigtige politikere etc. og hændelser.

Bogens efterfølger Bag spejlet fortæller om Alices nye eventyr i eventyrlandet. Den er en pudsig historie inspireret af skaktræk. Historien indeholder en masse mystiske digte, fortællinger og gåder.

Historien er flere gange blevet filmatiseret. Mest kendt er Walt Disneys tegnefilm "Alice i Eventyrland" fra 1951, som er en blanding af begivenheder og personer fra begge bøger. Den indeholder også en del af Disneys egne påfund. Filmen blev dårligt modtaget, da den mangler veloplagtheden fra det litterære forlæg.

Bogen er blevet oversat til 170 sprog.

Handlingen 

Den lille Alice keder sig på en skovtur med sin søster, da hun pludselig får øje på en lille talende kanin og vælger at følge den ned i dens hul.

Hun falder ned gennem hullet i lang tid og havner i et mystisk land, hvor alt kan ske.

Her oplever hun alle mulige og umulige ting: At vokse og krympe alt efter hvad hun indtager, at svømme i sine egne tårer, ser et hus med kaos hvor kokkepigen kaster med potter og pander, en baby, der forvandles til en gris, en kat, der kan blive usynlig og meget mere.

Historien slutter med, at Hjerter Knægt anklages for tyveri af kager – og Alice vågner under et træ tilbage på skovturen.

Eksterne henvisninger 
 E-bog med illustrationer af Tenniel (hos universitetet i Adelaide) 

Litteratur i 1865
Romaner fra England
Børnebøger
Lewis Carroll

Charles Lutwidge Dodgson (født 27. januar 1832, død 14. januar 1898), bedre kendt under pseudonymet Lewis Carroll, var en engelsk forfatter, filosof, matematiker, logiker og fotograf.

Hans mest berømte værker er Alice i Eventyrland og dens efterfølger Bag spejlet.

Hans fantasi og hans store talent for ordlege og logik har begejstret såvel naive som mere sofistikerede læsere.

Lewis Carrolls værker har holdt sig populære siden udgivelsen og har haft stor indflydelse på senere forfattere, ikke kun inden for børnelitteratur.

Hans værker er alment kendt i den engelsktalende verden, og citater fra dem og hentydninger til dem er helt almindeligt forekommende i engelsksproget film og litteratur.

Lewis Caroll var tætte venner med forfatteren og teologen George MacDonald. Lewis Caroll var, ligesom MacDonald, universalist og skrev essayet Om Den Evige Strafhvori han argumenterede for apokatase. Lewis Caroll var anglikaner.

Bibliografi 
 The Principles of Parliamentary Representation (1884)

Skønlitteratur 
 La Guida di Bragia, a Ballad Opera for the Marionette Theatre (around 1850)
 Alice's Adventures in Wonderland (1865)
 Rhyme? And Reason? (1869; also published as Phantasmagoria)
 Through the Looking Glass, and What Alice Found There (includes "Jabberwocky" and "The Walrus and the Carpenter") (1871)
 The Hunting of the Snark (1876)
 A Tangled Tale (1885)
 Sylvie and Bruno (1889)
 Sylvie and Bruno Concluded (1893)
 Pillow Problems (1893)
 What the Tortoise Said to Achilles (1895)
 Three Sunsets and Other Poems (1898)

Matematisk litteratur 
 A Syllabus of Plane Algebraic Geometry (1860)
 The Fifth Book of Euclid Treated Algebraically (1858 and 1868)
 An Elementary Treatise on Determinants, With Their Application to Simultaneous Linear Equations and Algebraic Equations
 Euclid and his Modern Rivals (1879), both literary and mathematical in style
 Symbolic Logic Part I
 Symbolic Logic Part II (published posthumously)
The Alphabet Cipher (1868)
 The Game of Logic (1887)
 Curiosa Mathematica I (1888)
 Curiosa Mathematica II (1892)
 The Theory of Committees and Elections, collected, edited, analysed, and published in 1958, by Duncan Black

Andet litteratur
 Some Popular Fallacies about Vivisection
 Eight or Nine Wise Words About Letter-Writing
 Notes by an Oxford Chiel
 "Miss Jones", comic song (1862)

Noter

Eksterne henvisninger 

 The Lewis Carroll Home Page

Romanforfattere fra England
Børnebogsforfattere fra Storbritannien
Matematikere fra Storbritannien
Filosoffer fra Storbritannien
Briter i 1800-tallet
Pseudonymer
Microsoft Word

Microsoft Word er et tekstbehandlingsprogram lavet af Microsoft. Det var oprindelig lavet af Richard Brodie i 1983 for IBM PC'er med styresystemet DOS. Senere versioner blev lavet for Apple Macintosh (1984), SCO UNIX, OS/2 og Microsoft Windows (1989). Det blev en del af Microsoft Office-pakken.

Words første generelle udgivelse var for MS-DOS-computere den 2. maj 1983. Det blev ikke godt taget imod, og salget overgik overhovedet ikke de andre konkurrenter som WordPerfect.

Selvom MS-DOS var et tegn-baseret system, var Word til DOS det første tekstredigeringsprogram for IBM PC, der viste ting som fed og kursiv direkte på skærmen, mens man lavede det, selvom det ikke var et rigtigt WYSIWYG-system. Andre DOS redigeringsprogrammer, som WordStar og WordPerfect, brugte et simpelt kun-tekst-display med koder på skærmen i alternative farver.

Word
Tekstbehandling
Tekst-relaterede programmer til OS X
Tekst-relaterede programmer til Windows
Stjernebyen

Stjernebyen (, Zvyozdny Gorodok) er en lille by uden for Moskva, hvor kosmonauter i den Føderale russiske rumfartsorganisation trænes til rumflyvning på Gagarin Kosmonauttræningscentret.

Byer i Moskva oblast
Lukkede byer
Rumfart
Gagarin Kosmonauttræningscentret

Kosmonauttræningscentret blev oprettet den 11. januar 1960 i Stjernebyen uden for Moskva. I 1968 blev det omdøbt til Gagarin Kosmonauttræningscentret til minde om den første mand i rummet, Jurij Gagarin. Centret drives i dag af den Føderale russiske rumfartsorganisation.

Centret rummer simulatorer og andre faciliteter til træning af kosmonauter før et ophold i rummet.

Rumfart
Naturkræfter

Naturkræfterne betegner i fysikken de fire fundamentale kræfter, der står bag alle vekselvirkninger i Universet. Alle andre kræfter kan afledes af disse fire, f.eks. er friktion (gnidningsmodstand) en elektromagnetisk kraft.

Den elektromagnetiske kraft

Den elektromagnetiske kraft eksisterer over alt og påvirker elektrisk ladede partikler. Dette sker med en kraft, som skaber bevægelse i partiklerne. I det elektromagnetiske felt bliver partiklernes ladning samtidig påvirket.

Denne opdagelse blev gjort af den danske professor H.C. Ørsted i 1820.

Den stærke kernekraft  

Mellem to kvarker findes den stærkeste af de 4 kræfter. Den dannes, da både protoner og neutroner er sammensat af kvarker. Her sker der vekselvirkning, der binder nukleonerne i atomet sammen.

Den svage kernekraft 

Mellem elementarpartikler kan der dannes den svage kraft. Det sker ved, at neutrinoer vekselvirker. Når de vekselvirker, er der kun andre partikler gennem denne vekselvirkning, og dette er årsagen til neutrinoernes enorme gennemtrængningsevne. Virkningen kræver, at afstanden er mindre end atomkernernes størrelse. Dette er grundlaget for, at vi til dagligt ikke mærker meget til den svage kraft.

Gravitionskraften 

Gravitionskraften, eller tyngdekraften, virker effektivt på alle partikler. Tyngdekraften er den svageste af de fire vekselvirkninger, men den er utrolig langtrækkende og derfor meget effektfuld.

Afstanden mellem atomernes størrelse er irrelevant og har ingen betydning. Grundet at tyngdekraften er en milliard gange svagere end de andre vekselvirkninger. Tyngdekraften er derimod utrolig betydningsfuld på større områder som fx vores jordklode. Det er også tyngdekraften, som styrer planeternes bevægelse. Man kan på vores jordklode mærke tyngdekraften stærkere end på nogle andre planeter fx Mars. Tyngdekraften er svingende over jordens areal. Dette kan ses på billedet. Disse forskelligheder skyldes, at Jorden ikke er helt kugleformet.

Naturkræfter og energiniveauer 
Ved høje temperaturer og energiniveauer "opfører" den elektromagnetiske kraft og den svage kernekraft sig som én og samme kraft; den såkaldte elektrosvage kraft. Desuden peger de såkaldte Grand Unified Theory (GUT) på, at ved endnu højere energi- og temperatur-niveauer "smelter" denne elektrosvage kraft sammen med den stærke kernekraft. Dette har ført til spekulationer om, at alle fire kernekræfter ved endnu højere energiniveauer synes at virke som én fælles "stam-kraft" – denne enlige naturkraft kan have eksisteret i Universets allertidligste sekunder efter Big Bang.

Se også 
 Fysikkens historie 
 Kvantemekanik
 Partikelfysik
 Elementarpartikel
 Partikelaccelerator
 Standardmodel
 Kvantegravitation

Vekselvirkning
Kvantemekanik