Ferencvárosi TC (labdarúgás)

A Ferencvárosi Torna Club, vagy röviden FTC Magyarország egyik legismertebb és legnagyobb szurkolótáborral rendelkező sportegyesülete és labdarúgócsapata Budapest IX. kerületében.

1899-es alapítása óta 34 alkalommal avatták magyar bajnokká, 24 alkalommal hódította el a Magyar Kupát, illetve egy alkalommal, 1965-ben az olasz Juventust legyőzve (azóta is egyetlen magyar csapatként) nyerte meg az Európa-liga és az UEFA-kupa elődjét, a Vásárvárosok kupáját. 1975-ben a második helyet szerezte meg a kupagyőztesek Európa-kupájában. 1995-ben első magyar csapatként a Bajnokok Ligájacsoportkörébe, 2004-ben szintén elsőként az UEFA-kupa csoportkörébe jutott. 2019-ben az UEFA-kupa utód Európa-liga csoportkörébe, 2020-ban pedig első magyar csapatként második alkalommal is a Bajnokok Ligája csoportkörébe jutott. 201-ben és 2022-ben ismét Európa-liga csoportör, és 2022-ben első magyar csapatként tovább is jut a csoportkörből a nyolcaddöntőbe, méghozzá csoportelsőként. Ezek alapján mind hazai és mind nemzetközi szinten a legtöbb sikert elérő magyar labdarúgócsapat.

Hazai mérkőzéseiket 2014 augusztusától a Groupama Aréna-ban játsszák.

Elnevezései 
Teljes nevének (Ferencvárosi Torna Club) használata a köznyelvben ritka, gyakori az FTC  és a „Ferencváros” rövidítés, ugyanakkor még gyakrabban hallani a Fradi becenevet, ez utóbbi a német eredetű Franzstadt köznyelvi rövidülése. Néhány szurkoló s újabban már a média is gyakran használja említésükre mezszínüket, így szokták őket „zöld-fehéreknek” vagy „zöld sasoknak” is nevezni.

Története 

Az FTC (Ferencvárosi Torna Club) 1899. május 3-án alakult, első elnöke dr. Springer Ferenc volt. A klub színe: zöld-fehér. Az egyesület címerében az öt zöld és négy fehér csík Budapest IX. kerületét, a Ferencvárost szimbolizálja. Az egyesületi emblémán lévő, zöld pajzsban elhelyezett egymáshoz fordított három E betű az egyesület jelmondatára utal: Erkölcs, Erő, Egyetértés. A labdarúgó szakosztálynak külön címere is létezik: 1928-ban, a profizmus kezdeti éveiben Manno Miltiades tervei alapján készült. A jelvény fő alakja egy bronz turul, a karmai között egy futball-labdát szorongat. A futball-labda körül zöld-fehér színekkel pajzs látható, benne Ferencváros felirattal, arany vagy zöld betűkkel.

A kezdetek

1900. december 3-án alapították az egyesület „Football”-szakosztályát. Két hónappal később, február 10-én megrendezték az első magyar bajnoki mérkőzést, ami a Ferencváros és a Budapesti TC között zajlott, ezt azonban a Magyar Labdarúgó-szövetség nem ismerte el hivatalos mérkőzésként. Az első hivatalos bajnoki mérkőzését így 1901. április 21-én játszotta a Ferencváros, ekkor a MUE ellen 5–3-as vereséget szenvedtek a zöld-fehérek. A Ferencváros első hivatalos bajnoki gólját Borbás Gáspár, az FTC akkor 17 éves balszélsője szerezte. A Fradi első pontját a Műegyetem ellen elért 2–2-es döntetlen után jegyezhette fel, míg az első Fradi-győzelemre 1901. június 16-ig kellett várni (FTC-Budapesti SC 5–1). Érdekesség, hogy a Fradi hivatalosan hamarabb mutatkozott be a nemzetközi porondon, mint a hazai pontvadászatban. 1901. március 25-én a bécsi Cricketer 9-0-ra verte a magyar csapatot. Május 5-én az Old Cricketer ellen (5–0, az első Fradi győzelem a nemzetközi porondon) viseltek első alkalommal a Fradi-játékosok zománcozott kis jelvényt, mely öt zöld és négy fehér csíkot tartalmazott, a címer alján lévő zöld pajzsban pedig három egymáshoz fordított E betűt helyeztek el. Ez mindmáig a klub jelmondatára utal: erkölcs, erő, egyetértés.

Történetének legsúlyosabb vereségét 1902-ben szenvedte el a Fradi, amikor az angol Oxford FC ellen 16–0 arányban kapott ki. A Ferencváros 1903-ban szerezte az első, majd két évre rá 1905-ben a második bajnoki címét. Mindezt még három elsőség követte az 1900-as években (1906/07, 1908/09, 1909/10). 1909. június 6-án az FTC végleg megnyerte az első magyar labdarúgó vándordíjat, miután ötödször hódította el az ezüstlabdát.

1911. február 12-én avatták fel a Ferencváros új, immáron Üllői úti stadionját, ahol jelenleg is szerepel. Az új létesítmény első zöld-fehér gólja a korszak egyik legismertebb magyar játékosának, Schlosser Imrének a nevéhez fűződik. 1911-ben sorozatban harmadik bajnoki címét szerezte a klub és ebben az idényben 21 mérkőzésen keresztül veretlenek is voltak. 1912-ben a Ferencváros a Working FC-t legyőzve első alkalommal nyert angol csapat ellen Angliában. Még ugyanebben az évben a III. kerületet 11–3-ra győzték le. Ezen a mérkőzésen Schlosser nyolcszor volt eredményes, ami mind a mai napig rekordnak számít az egy mérkőzésen szerzett gólok számát illetően. Nem meglepő mód az 1911/12-es bajnokság ismét ferencvárosi elsőséget hozott és ez már a klub történetének hetedik bajnoki címe volt. A sikert siker követte és 1913-ban nem csak a bajnoki címet, de története során először a magyar kupát is megszerezte a Fradi.

1914-ben kitört az I. világháború, ami szomorú év volt a ferencvárosi labdarúgók számára. Szinte a keret minden tagja behívót kapott katonai szolgálatra és sokan közülük többé nem tértek haza.

1920-as évek

Az 1920-as évek első fele nem volt túlságosan sikeres a Ferencváros számára. A háborút követően a nagy rivális MTK Hungária FC zsinórban 10 bajnoki címet szerzett. Az 1924/25-ös bajnokságban a Ferencváros 14–2 arányban kapott ki riválisától, ami mindmáig a legsúlyosabb veresége a magyar bajnokságban. Aztán 1926-ban sikerült megszakítani az MTK uralmát és tizenhárom év után ismét a Ferencváros lett a magyar bajnok. Ez volt az utolsó amatőr bajnokság, mivel a következő évtől bevezették a profizmust. 1926. július 26-án hivatalosan is megalakult az FTC profi labdarúgó csapata, a Ferencvárosi FC és első profi játékosa Horváth II volt.

A magyar labdarúgás történetének első professzionális bajnokságát (1926/27) hétpontos előnnyel zárta az élen a Ferencváros, ráadásul a bajnoki cím mellett a kupagyőzelemért járó serleget is begyűjtötte. Mindezt egy évvel később megismételték, emellett a Közép-európai kupa serlegét is elhódították a zöld-fehérek, ahol a döntőben 10–6-os összesítéssel győzték le az osztrák SK Rapid Wien gárdáját. Ez volt a Ferencváros történetének első nemzetközi kupagyőzelme. A harmadik évtized vége még két bajnoki ezüstéremmel bővült, majd ezt követően 1929-ben első alkalommal vett részt a Fradi dél-amerikai túrán, ahol nem kis meglepetésre 3–2-re legyőzte a korszak egyik legerősebb válogatottját, a kétszeres olimpiai bajnok Uruguayt.

1930–1959

Az 1930-as években négy bajnoki címet (1931/32, 1933/34, 1937/38, 1939/40) és két kupagyőzelmet (1933, 1935) szerzett a Ferencváros. Az 1931/32-es bajnoki cím a legendás 100 százalékos bajnokság néven maradt emlékezetes, ugyanis mind a 22 mérkőzést megnyerték a zöld-fehérek. Ezt a bravúrt azóta soha egyetlen csapatnak sem sikerült elérnie. Ez a korszak nem csak erről maradt emlékezetes, hanem a legendás T-betűs csatársorról, melynek tagjai voltak: Táncos, Takács II, Turay, Toldi és Kohut. Ebben a felállásban összesen 64 mérkőzésen léptek pályára és öten együtt 239 gólt szereztek. 1933-ban a francia L'Auto olvasóinak szavazatai alapján a Ferencváros lett a hetedik legjobb csapat az európai kontinensen. A zöld-fehérek 1937-ben másodszor nyerték meg a közép-európai kupát, amikor is Budapesten a döntőben a Laziot győzték le 4–2-re. Ebben az időszakban játszott a Ferencváros történetének legeredményesebb játékosa dr. Sárosi György, aki 1931 és 1948 között 646 mérkőzésen 636 gólt szerzett.

Az 1933/34-es bajnokság megnyerése után, 1938-ban és 1940-ben is bajnoki címet ünnepelhettek a IX. kerületben és az 1940-es évek is jól indultak. Az 1940/41-es idényben megvédte bajnoki címét a Ferencváros, ráadásul a rúgott gólok száma meghaladta a százat. Az ezt követő években bajnokságot nem nyertek, de sikerült három magyar kupagyőzelmet bezsebelniük (1942, 1943, 1944). Az 1940-es években a Ferencváros volt az első csapat, mely az Egyesült Államokban járt repülővel.
1948. október 31-én a Tatabánya ellen az 1000. magyar bajnoki mérkőzését játszotta a Fradi. Az 1948/49-es szezon végén a klub alapításának 50. évfordulóját bajnoki címmel ünnepelték. A 30 mérkőzés alatt 140 gólt lőttek a csapat támadói, amiből Deák Ferenc egymaga 59 találatot vállalt.

Az 1950-es évek a Ferencváros történetének egyik legsikertelenebb időszaka. Mindössze egy ezüst- és három bronzérmet sikerült szereznie. 1950. február 16-án a csapat egybeolvadt az Élelmiszeripari Dolgozók Országos Szakszervezete Sport Egyesületével, így a csapat neve ÉDOSZ SE lett,1951-ben a csapat nevét Budapesti Kinizsire, a klub színét pedig piros-fehérre változtatta a Rákosi Mátyás vezette politikai hatalom. Öt év után, 1956 őszén aztán ismét visszakapta eredeti nevét és klubszíneit az egyesület. 1958-ban a Ferencváros megnyerte a magyar kupát, ami a 10. kupagyőzelme volt.

1960-as évek

Az 1960-as évek sokkal sikeresebbek voltak, mondhatni azt is a Ferencváros aranykorszaka, hiszen a klub eddigi legnagyobb sikerét 1965-ben érte el, amikor megnyerte az Európa-liga ősét, a Vásárvárosok Kupáját. A fináléba a Zbrojovka Brno, a Wiener SC, az AS Roma, az Athletic Bilbao és a Manchester United legyőzésével vezetett az út. A döntőben, melyet Torinóban rendeztek 1965. június 23-án, az olasz Juventust győzték le  1–0-ra Fenyvesi Máté góljával. Ezáltal a Ferencváros mind a mai napig az egyetlen magyar csapat, aki rangos európai kupát nyert. A korszak legendás csatársora volt: Karába, Varga, Albert, Rákosi, Fenyvesi, mely ötös sok gólt helyezett el az ellenfelek kapuiban. A VVK 1967/68-as sorozatában ismét a döntőig meneteltek Alberték, de a Leeds United elleni kétmérkőzéses döntőben 1–0-s összesítéssel alulmaradtak.

Ebben az évtizedben a magyar bajnokságot négy alkalommal nyerték meg. 1963-ban 14 évvel a legutolsó bajnoki cím után lett ismét bajnok a Ferencváros, amit 1964-ben megismételt. 1967-ben történetük 20. bajnoki elsőségét ünnepelhették a zöld-fehérek, úgy hogy 28 mérkőzésen keresztül voltak veretlenek. A második VVK döntőjét ugyan elveszítette a Fradi, az 1968-as bajnokságot azonban sikerült megnyernie.

Még ugyanebben az évtizedben a Ferencváros egész története legnagyobb és egyben az egyik legismertebb játékosának, Albert Flóriánnak ítélték oda az 1967-es aranylabdát. Ám az Aranylabda történetében ez volt az első olyan alkalom, hogy nem egy mérkőzés előtt adták át a díjat, hanem a kitüntetett belpolitikai okokból még karácsonyra, sőt, újévre sem vehette át a trófeát. Ez csak 1968. május 4-én, Szent Flórián emléknapján és Albert Flórián nevenapján este a Gundel étteremben történt meg, mely nap akkor szombatra esett, így nyomtatott formában csak május 6-án a hétfői újságokból lett ország-világ számára közhírré.

1970-es évek
Ebben az évtizedben leginkább a nemzetközi kupákban való szerepléssel hívta fel magára a figyelmet a Ferencváros. Az UEFA-kupa 1971–72-es idényben egészen az elődöntőig sikerült eljutniuk, ahol a Wolverhampton ellen 3–4-es összesítéssel kiestek.

Mindössze egyetlen alkalommal sikerült a bajnoki serleget elhódítani, mégpedig egy izgalmas bajnokság végén 1976-ban. A magyar kupa küzdelmeiben viszont annál sikeresebbek voltak, amit négyszer (1972, 1974, 1976, 1978) is sikerült megszerezniük a serleget. 
1974. március 14-én játszotta utolsó mérkőzését Albert Flórián a Ferencváros színeiben, és ahogy ilyenkor lenni szokott, góllal búcsúzott.
A kupagyőztesek Európa-kupájában 1975-ben veretlenül jutott a döntőbe a Ferencváros, azonban az ekkor fénykorát élő Dinamo Kijev erősebbnek bizonyult és 3–0-ra győzött.

1980–1999

Az új évtizedet remekül kezdte a Ferencváros, öt esztendő után az 1980/81-es idény végén ismét az Üllői úti stadion vitrinjébe került a bajnoki győzelemért járó serleg. Ráadásul a csapat aranyérme mellé került egy másik trófea is: Nyilasi Tibor az európai góllövőlistán elért második helyével – 30 gól – ezüstcipős lett. A következő években a sikerek elmaradtak, olyannyira, hogy az 1984/85-ös szezon a Fradi történetének leggyengébb szereplését hozta és mindössze a 13. helyen végzett a gárda.
Az évtized végén, az 1988/89-es és az 1989/90-es idényben elért ezüst-, illetve bronzérem valamelyest visszahozta a Ferencvárost az élcsapatok közé.

Az 1990-es évek elején Nyilasi már edzőként irányította a zöld-fehéreket és rögtön, 1991-ben ezüstéremmel illetve magyar kupa győzelemmel nyitott. Az 1991/92-es bajnokság őszi szezonja nem sikerült túlságosan jól, azonban Fodor és Wukovics vezérletével egy nagy tavaszi hajrát produkálva meg sem álltak a dobogó legfelső csúcsáig. Ez volt a csapat 24. bajnoki címe.

A klub korábbi kiváló játékosa: Novák Dezső irányításával az 1994/95-ös bajnokságot megnyerte a Fradi és első magyar csapatként a belga RSC Anderlecht legyőzésével (összesítésben: 2–1) a Bajnokok Ligája főtáblájára jutott 1995-ben. 1995. szeptember 13-án az első bajnokok ligája mérkőzésükön nem kis meglepetésre a Grasshoppers-t idegenben verték 3–0-ra Lisztes és Vincze két góljával. Egy évvel később 1996-ban megvédték bajnoki címüket, amely a Ferencváros történetének 26. elsősége volt. Az évtized utolsó éveiben, 1997-ben bronz-, míg 1998-ban és 1999-ben ezüstérmes helyen végzett a Ferencváros.

2000-es évek
A 2000-es évek első szezonjának végén, 2001-ben ismét a Ferencváros szerezte meg a bajnoki címet. Ezt két második hely és egy kupagyőzelem (2003) követte, majd 2004-ben ismét bajnok és kupagyőztes lett. A Sparta Praha ellen nem sikerült bejutni a  bajnokok ligája főtáblájára, de vigaszágként a 2004–2005-ös UEFA-kupában folytathatták Lipcseiék. A Millwall-on 4–2-es összesítéssel túljutva bejutottak a csoportkörbe. Ez volt az első alkalom, hogy a második számú európai kupasorozatban csoportokba osztották a csapatokat. A csoportkört a Feyenoord elleni 1–1-es döntetlennel kezdték, a Schalke 04 és a Basel ellen vereséget szenvedtek. Az utolsó mérkőzésen ugyan 1–0-ra legyőzték a Heartsot, de mindez kevés volt a továbbjutáshoz.  A 2004/05-ös bajnokság végén a második helyen végzett a Ferencváros. A Medián felmérése szerint 2006-ban a legnépszerűbb labdarúgócsapat volt Magyarországon.

A klub menedzsmentje azonban nem tudott élni a sikernek köszönhető lehetőségekkel. A korszerűtlen és felelőtlen gazdálkodás miatt az egyesület gazdasági helyzete katasztrofálissá vált. Az MLSZ jogszerűtlen eljárásának következtében a futballcsapat 2006-ban az NB.II-be került, ott azonban nem nyújtott megfelelő teljesítményt az első két évben, ezért három szezont is eltöltött a másodosztályban. 
2008. februárjában Kevin McCabe, az angol Scarborough vállalat vezetője az FTC Labdarúgó Zrt. többségi tulajdonosa lett. 2009. május 3-án, a klub 110-éves évfordulóján eldőlt, hogy a csapat a harmadik másodosztályú idénye után ismét az NB I-ben folytathatja a következő szezontól, miután matematikailag behozhatatlan előnyre tett szert.

2010-es évek
2011. március 30-án bejelentették, hogy az FTC egy euróért veszi meg a Kevin McCabe vezette angol tulajdonosoktól a labdarúgócsapatot. A 2010/11-es bajnokság végén a harmadik helyet megszerezve a Ferencváros ismét kiléphetett a nemzetközi porondra, és elindulhatott az Európa-liga 2011/12-es szezonjában.

2011. október 31-én életének 71. évében elhunyt Albert Flórián, a Ferencváros legendás játékosa, és egyben a magyar labdarúgás egyetlen aranylabdása.

Az együttes 2013 januárjában nemzetközi felkészülési tornán vett részt Marbellán. A zöld-fehérek a Dinamo Kijevet 3-2-re, a Steaua Bucureștit 2-1-re verték, míg a svájci Basel ellen 2-2-es döntetlent játszottak. A Ricardo Moniz vezette gárda így hét ponttal megnyerte az Impact Cup elnevezésű sorozatot. 2013-ban sok év után sikerült a Ferencvárosnak hazai pályán is elhódítania egy trófeát, méghozzá a Ligakupát. Ezt először nyerte meg a Fradi.

2013 decemberében menesztették Ricardo Monizt, és helyére Thomas Doll került. Az idény végén nagy hajrával sikerült felkapaszkodni a bajnokságban a dobogó legalsó fokára. Ez Európa-liga szereplést ért.

2014 nyár elején sikerült hazacsábítani a Ferencváros addigi utolsó nagy korszakának egyik leghíresebb játékosát, Gera Zoltánt. Az Európa-ligában a máltai Sliema Wanderers ellen sikerült továbbjutni, ám a HNK Rijeka ellen kettős vereséggel kiesett. 2014. augusztusában avatták az új stadiont a Chelsea ellen. Az első gólt Gera lőtte, ám a csapat 2:1-es vereséget szenvedett. Az idényt 3:0-s győzelemmel kezdte az FTC, de ezután egy hullámvölgybe ért. Ám az őszi szezon vége felé megtalálta a csapat a fonalat és hatalmas hajrával a második helyet szerezte meg az NB1-ben. Télen hazaigazolt a csapat egyik híres nevelése Hajnal Tamás, aki 1997-ben lépett utoljára pályára a Fradiban. Az idény során 10 év elteltével megnyerte a magyar kupát és az utolsó ligakupát is sikerült elhódítania. Az előbbit hazai pályán a bajnok Videoton ellen sikerült megnyerni, méghozzá 4:0-s különbséggel. Az utóbbit a Debrecen ellen érte el a Nagyerdei stadionban. A bajnokságban elért második hellyel újra indulási jogot szerzett az Európa-ligába.

A nyár elején sikerült leigazolnia az FTC régi válogatott védőjét, Leandrót. A Go Ahead Eagles ellen idegenben 1:1, míg hazai pályán 4:1-es eredményt ért el. Közben az FTC magyar szuperkupáért játszott, amit sikerült elhódítania. A bosnyák Zeljeznicar következett. Velük hazai pályán egy peches 1:0-s vereséget ért el, míg kint szintén kikapott egy peches mérkőzésen. A bajnokságot nagyszerűen kezdte a csapat, Thomas Doll együttese az első kilenc fordulóban mindegyik ellenfelét legyőzte, az első tizennégy fordulóban pedig veretlen maradt. A bajnokság őszi szakasza után 18 pontos előnnyel vezette a tabellát az Újpest FC előtt. Végül hat fordulóval a bajnokság vége előtt már behozhatatlan előnyre tettek szert, így matematikailag is biztosították a klub történetének 29. bajnoki címét. A következő idény elején a Bajnokok Ligája selejtezőjében az albán bajnokság második helyezettje, a Partizani Tirana két mérkőzést követően tizenegyesekkel búcsúztatta a zöld-fehéreket. A bajnokságban címvédőként csupán a negyedik helyet szerezték meg Thomas Doll fiai, akik a kupadöntőben vigasztalódhattak; a Ferencváros sorozatban harmadszor, összességében 23. alkalommal hódította el a trófeát, miután a Groupama Arénában 1-1-es döntetlent követően tizenegyesekkel legyőzték a Vasas csapatát.

A 2017/18-as szezon egy Jelgava elleni Európa-liga mérkőzésekkel kezdődött. Az első, hazai mérkőzésen 2-0-ra győzték le a letteket Varga Roland duplájával. A visszavágón Priskin góljával vékony 1-0-ás győzelmet aratott a Fradi, amely így kettős győzelemmel jutott tovább a következő fordulóba. A Midtjylland elleni már kevésbé sem alakult a legjobban a zöld-fehérek számára, bár az első mérkőzésen a Groupama Arénában az 1. félidőben még 2-0-ra is vezettek Vargának és Botkának köszönhetően, ám a félidő végénél tizenegyeshez jutottak a vendégek, Julian Kochot pedig kiállította a játékvezető, így 2-1-gyel vonulhattak a csapatok az öltözőbe. A második félidőben a pálya felborult a dánok javára, akik nem csak megfordították, de még meg is nyerték a találkozót 4-2-re. A visszavágón 3-1-re kapott ki a Fradi, így egy újabb sikertelen európai kupaszereplés után, ismét a bajnokságban, illetve a kupában kellett helytállniuk. Ez utóbbi nagyon nem sikerült a zöld sasoknak, ugyanis a címvédéstől nem kis távolságra kerültek, miután a legjobb 64-ben búcsúzott a kupától a Kisvárda ellen elszenvedett 1-0-ás vereség következtében. A bajnokság, viszont annál jobbnak ígérkezett a csapat számára, ugyanis a szezon elejétől a közepéig az első két hely között ingáztak, míg a véghajrában az élre kerültek, de az utolsó fordulókban elhullajtott pontok miatt nem a Fradi, hanem a Videoton lett a bajnok. Így már az is biztossá vált, hogy a Ferencváros a 2017/18-as szezonban sem bajnoki aranyat, sem magyar kupagyőzelmet nem tehetett zsebre.

A klub a 2018–2019-es magyar labdarúgó-bajnokság (első osztály) a 30. fordulóban, három körrel a bajnokság vége előtt bebiztosította története 30. bajnoki címét, miután előnye behozhatatlanná nőtt a MOL Vidivel szemben.

A 2019–2020-as szezonban a Bajnokok Ligája selejtezőjében a bolgár Ludogorec Razgradot kettős győzelemmel, 5–3-as összesítéssel búcsúztatta a Fradi. A bravúr értékét tovább növeli, hogy oda-vissza nyerni a BL-ben (illetve korábbi nevén a Bajnokcsapatok Európa Kupájában) ezt megelőzően évtizedekkel korábban, 1976 szeptemberében és 1965-ben tudott csak nyerni a Ferencváros, a második fordulóban a máltai Vallettát 4–2-es összesítéssel ejtették ki. A harmadik selejtezőkörben a horvát Dinamo Zagreb volt az ellenfél, az első mérkőzésen Zágrábban 1-1-es döntetlent ért el a csapat, ezzel a Ferencváros megdöntötte eddigi rekordját a BL-ben azzal, hogy első öt meccsén nem szenvedett vereséget. Egy több mint 50 éves rekordot sikerült felülmúlni, hiszen korábban a ’65/66-os BEK-idényt kezdték úgy, hogy négy mérkőzésen nem találtak legyőzőre. A visszavágón 4-0-ra nyertek a zágrábiak, így 5–1-es arányban jobbnak bizonyultak két mérkőzés alapján, azonban ezt követően az Európa Liga-playoff körében a litván Sūduvát 4–2-es összesítéssel kiejtve bejutott a sorozat csoportkörébe, ahol ismételten összekerültek a bolgár Ludogorec Razgraddal, valamint a barcelonai RCD Espanyol és az orosz CSZKA Moszkva lett az ellenfél a "H" jelű csoportban.

2020-as évek

2021. december 20-án Sztanyiszlav Szalamovics Csercseszovot nevezték ki az edzőnek.

A 2022–2023-as Európa-ligaban a Ferencváros 4-0-ás összesítettet eredménnyel búcsúzott a Bayer 04 Leverkusen ellen, de így is a legjobb tízenhat csapat közé került.

2023. július 19-én a Ferencváros csapata történelmi 3-0-ás vereséget szenvedett a feröeri bajnoktól,a  KÍ Klaksvíktól haza pályán a 2023–2024-es UEFA-bajnokok ligája selejtezőjének első körében. A mérkőzés után Kubatov Gábor elbocsátotta Sztanyiszlav Szalamovics Csercseszov edzőt.

Stadion

A Ferencváros legelső otthona nem az Üllői úton, hanem a Soroksári úton volt. Ez a létesítmény mindössze 1500 fő befogadására volt alkalmas és kisméretű játéktere sem felelt meg az igényeknek, ráadásul a bevétel sem tudta fedezni a kiadásokat. A kezdeti sorozatos sikereknek köszönhetően pedig rohamosan megnőtt a mérkőzésekre járók száma, ezért új otthon után kellett nézni.

Az első stadiont az Üllői úton, az 1910 őszén megindult építkezést követően 1911. február 12-én adták át, melynek befogadóképessége: 40000 fő volt. A stadionavató mérkőzést az MTK ellen játszotta a Ferencváros.

1971-ben lebontották a régi lelátókat és megkezdődött egy új labdarúgó-stadion építése. Az új stadion avatására a klub alapításának 75-ik évfordulóján, egy Ferencváros – Vasas NB I-es bajnoki meccsen, 1974. május 19-én került sor. Müller Sándor  góljával a vendég Vasas nyert 1-0-ra. A második Üllői úti stadion befogadóképessége 29 505 fő volt, mely 10771 ülő- és 18 734 állóhelyet tartalmazott. A 90-es évek elején, műanyagszékek felszerelésével csökkent a stadion kapacitása 18 100 főre.

2007. december 21. óta a Ferencváros legendás játékosának, Albert Flóriánnak a nevét viseli a stadion. 2014-re új, minden igényt kielégítő, korszerű UEFA négycsillagos stadion épült.

Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy volt időszak, amikor a Puskás Ferenc Stadion vagy korábbi nevén a Népstadion adott otthont a Ferencváros mérkőzéseinek. Az új Üllői úti pálya építési ideje alatt a 70-es években ott szerepeltek, akárcsak az Újpest, a Honvéd és a Vasas elleni kettős rangadókon is. Az 1995–1996-os szezon végén a mindet eldöntő BVSC elleni mérkőzést is itt rendezték 40 ezer néző előtt, 2003-ban és 2004-ben pedig ebben a stadionban ünnepelhették kupagyőzelmüket. Szintén 2004-ben ez a létesítmény adott otthon a Ferencváros hazai mérkőzéseinek az UEFA-kupa főtábláján a holland Feyenoord és a svájci Basel ellen.

Hosszas előkészítés és tárgyalássorozat után 2012-ben Kubatov Gábor, a Ferencvárosi Torna Club elnöke bejelentette a sokak által várt Groupama Aréna megépítését. 2013 márciusában a csapat két mérkőzéssel búcsúzott a legendás stadiontól: előbb az Újpestet verték 2–1-re egy bajnoki mérkőzésen, régen látott nézősereg – 17 ezer néző – előtt, majd a Kolozsvár csapata ellen játszották a végső búcsúmérkőzést. A csapatok 0–0-s eredményt értek el.

2013. március 28-án lezárult egy időszak a Ferencvárosi Torna Club történelmében, és egyben egy új vette kezdetét: jelentős sajtóérdeklődés mellett elkezdődött a régi Albert Stadion bontása, és az új stadion alapköve is elhelyezésre került. Az alapkövet Simicskó István, Kubatov Gábor, Kocsis Máté, Bácskai János és Márton Péter helyezték el ünnepélyes keretek között.

Az új Ferencváros Stadion egy minden igényt kielégítő, 24 ezer férőhelyes, teljesen fedett lelátójú sportkomplexum, melyben lehetőség nyílik a szurkolók maximális kiszolgálására a legmagasabb európai elvárások szerint. A stadionban kapott helyet a Ferencvárosi Torna Club hivatalos szurkolói boltja, valamint a klub méltán híres múzeuma is.

A csapat az építkezés idejére a Puskás Ferenc Stadionba vonult albérletbe, itt játszotta hazai mérkőzéseit. 2014 augusztusától vették birtokba a Groupama Arénát.

2013. október 3-án megnyitotta kapuit az Üllői út 129. alatt az FTC Látogatói Központ, melynek teraszáról jó kilátás nyílik a stadionra.

Szurkolói kártya

A Ferencvárosi Torna Club 2010 elején bevezette az úgynevezett szurkolói kártyát,  mellyel a klub az esetleges rendbontók beazonosítását segíti elő. A szurkolói kártya alapfeltétel a labdarúgó szakosztály hazai mérkőzéseinek látogatásához. A regisztrációt személyesen kell elvégezni a 2014-ben bevezetett vénalenyomat felvétel miatt. Hatéves kor alatt a mérkőzésekre a belépés ingyenes, regisztráció nem szükséges. A B1-C1 szektorokban lehetőség van B kártya igénybevételére ez nem tartalmazza a vénaszkennert. A C2-D3 szektorokban továbbra is csak a vénaszkenneres A kártya a kötelező belépési Fradi kártya

Játékoskeret 

 2023. szeptember 4-nek megfelelően.
 A vastaggal jelzett játékosok felnőtt válogatottsággal rendelkeznek.
 A dőlttel jelzett játékosok kölcsönben szerepelnek a klubnál.
 *Kooperációs szerződéssel játszik a Soroksár csapatában.
 Az érték oszlopban szereplő , , és = jelek azt mutatják, hogy a Transfermarkt legutóbbi adatfrissítése előtti állapothoz képest mennyit  nőtt, csökkent a játékos értéke, vagy ha nem változott, akkor azt az = jel mutatja.

Vezetőség és szakmai stáb
2023. szeptember 4-nek megfelelően.

Szponzorok 
Főszponzor: 
Stadion névadószponzor
 Groupama Biztosító Zrt.  
Exkluzív Partnerek:
Telekom Nyrt. és T-systems Zrt.
 FŐGÁZ Zrt. 
 FCSM Zrt.  
Mercarius Flottakezelő Kft.
 Felszerelés Szállító:
 Nike
Beszállító partnerek:
 Coca Cola
 Dreher Zrt.

Gyártók, mezszponzorok

Sikerlista

Hazai 
Jelenleg a Ferencvárosi TC Magyarország legnépszerűbb labdarúgócsapata. 115 szezont játszott az élvonalban, ebből 90 bajnoki szezonban végzett dobogós helyen. 35 bajnoki címmel, 24 magyar kupa-győzelemmel, és 6 magyar szuperkupa-győzelemmel büszkélkedhet.

 NB I 
 Bajnok (34 alkalommal): 1903, 1905, 1906–07, 1908–09, 1909–10, 1910–11, 1911–12, 1912–13, 1925–26, 1926–27, 1927–28, 1931–32, 1933–34, 1937–38, 1939–40, 1940–41, 1948–49, 1962–63, 1964, 1967, 1968, 1975–76, 1980–81, 1991–92, 1994–95, 1995–96, 2000–01, 2003–04, 2015–16, 2018–19, 2019–20, 2020–21, 2021–22, 2022–23
 Ezüstérmes (36 alkalommal): 1902, 1904, 1907–08, 1913–14, 1917–18, 1918–19, 1921–22, 1923–24, 1924–25, 1928–29, 1929–30, 1934–35, 1936–37, 1938–39, 1943–44, 1945 tavasz, 1949–50, 1959–60, 1965, 1966, 1970 tavasz, 1970–71, 1972–73, 1973–74, 1978–79, 1981–82, 1982–83, 1988–89, 1990–91, 1997–98, 1998–99, 2001–02, 2002–03, 2004–05, 2014–15, 2017–18
 Bronzérmes (22 alkalommal): 1901, 1919–20, 1920–21, 1922–23, 1930–31, 1932–33, 1935–36, 1942–43, 1947–48, 1954, 1955, 1957–58, 1961–62, 1963 ősz, 1969, 1974–75, 1976–77, 1989–90, 1992–93, 1996–97, 2010–11, 2013–14

 NB II
 Győztes (1 alkalommal): 2008–09 
 Ezüstérmes (1 alkalommal): 2006–07 
 Bronzérmes (1 alkalommal): 2007–08

 Magyar kupa 
 Győztes (24 alkalommal): 1913, 1922, 1927, 1928, 1933, 1935, 1942, 1943, 1944, 1958, 1972, 1974, 1976, 1978, 1991, 1993, 1994, 1995, 2003, 2004, 2015, 2016, 2017, 2022
 Ezüstérmes (9 alkalommal): 1912, 1931, 1932, 1966, 1977, 1979, 1986, 1989, 2005

 Ligakupa
 Győztes (2 alkalommal): 2013, 2015
 
 Szuperkupa 
 Győztes (6 alkalommal): 1993, 1994, 1995 , 2004, 2015, 2016
 Ezüstérmes (2 alkalommal): 1992, 2003

 Ezüstlabda 
 Győztes (5 alkalommal): 1903, 1904, 1906, 1908, 1909

Nemzetközi sikerek 
A Ferencvárosi TC nemzetközi szinten is a legsikeresebb és a legismertebb magyar labdarúgócsapat.

  Vásárvárosok kupája  (VVK)
 Győztes (1 alkalommal): 1965
 Ezüstérmes (1 alkalommal): 1968
 Elődöntős (1 alkalommal):1963

  Kupagyőztesek Európa-kupája (KEK)
 Ezüstérmes (1 alkalommal): 1975

 Közép-európai kupa (KK)
 Győztes (2 alkalommal): 1928, 1937
 Ezüstérmes (4 alkalommal): 1935, 1938, 1939, 1940 (a döntőt nem rendezték meg)

  Bajnokcsapatok Európa-kupája (BEK)/Bajnokok Ligája (BL)
 Negyeddöntős (1 alkalommal): 1965-66
 Csoportkörös (2 alkalommal): 1995–96, 2020–21

  UEFA-kupa/Európa-liga (EL)
 Elődöntős (1 alkalommal): 1971-72
 Nyolcaddöntős (1 alkalommal): 2022-23
 Csoportkörös (4 alkalommal): 2004–05, 2019–20, 2021–22

  Challenge Kupa
 Győztes (1 alkalommal): 1909
 Döntős (1 alkalommal): 1911

  Teresa Herrera-kupa
 Győztes (1 alkalommal): 1970

  Impact Kupa
 Győztes (1 alkalommal): 2013

  Masped Kupa
 Győztes (1 alkalommal): 2016

A legnagyobb klubsiker 

A csapat 1965. június 23-án, Torinóban, 30 000 néző előtt játszotta a Vásárvárosok Kupájának döntőjét (Az UEFA-kupa elődje, később Európa-liga) a Juventus ellen. A mérkőzés egyetlen gólját Fenyvesi Máté szerezte a 74. percben, mely révén (azóta is egyedüli magyar klubcsapatként) az FTC elhódította a trófeát.

Szezonok

Európai kupákban való szereplés 

 Vásárvárosok Kupája-győztes: 1965
 Vásárvárosok Kupája-döntős: 1968
 Kupagyőztesek Európa-kupája-döntős: 1975
 Közép-európai Kupa-győztes: 1928, 1937
 Közép-európai Kupa-döntős: 1935, 1938, 1939
 Bajnokok Ligája, csoportkör: 1995, 2020
 UEFA-kupa, csoportkör: 2004
 Európa-liga, csoportkör: 2019, 2021, 2022
 Európa-liga, nyolcaddöntő: 2022

Hazai rekordok 
 Az 1932/33 szezonban az FTC a Magyar labdarúgókupa döntőjében történelmi jelentőségű győzelmet ért el az Újpest ellen (11:1). Kupadöntőben a gólarányokat tekintve ez a mai napig rekord. A mérkőzést 1933. május 25-én a Hungária körúti pályán játszotta a két csapat.
 Az 1931/32 szezonban az FTC az összes (22) meccsét megnyerte, erre csak az 1901-es bajnokságban a BTC volt képes Magyarországon, és világszerte is ritkaságszámba megy.
Az FTC nevéhez fűződik az NB1-es bajnoki meccseken elért legmagasabb nézőszám is. Az akkor Kinizsi néven szereplő egyesület 1955. március 27-én a Bp. Honvéd (0–0) elleni találkozóját telt ház előtt, 98000 néző látta. A Kispest elleni Népstadionban lejátszott meccs a mai napig nézőcsúcsnak számít.
 A Ferencváros az egyetlen magyar klub, amelynek soraiban Aranylabdás labdarúgó is játszott, Albert Flórián személyében.
 A Fradi adta a legtöbb válogatott játékost: Az FTC-ből az évtizedek során eddig közel 170-en ölthették magukra a címeres mezt, míg a listán második helyen álló Újpest mintegy 130 játékost adott a nemzeti együttesnek.
 Az FTC-ből került ki a legtöbb gólkirály: Összesen 25 alkalommal szerezte ferencvárosi labdarúgó a legtöbb gólt; a Honvéd 24, az Újpest a labdarúgói 21 alkalommal nyerték el a gólkirályi címet. A nem hivatalos bajnokságok nincsenek figyelembe véve! 
 1901-től 2008. augusztus 30-áig az FTC volt a legtöbb magyar élvonalbeli mérkőzést játszó csapat.

A Ferencvárosi Torna Club gólkirályai az élvonalban 

 1 Egyes források szerint 12, más források szerint 16 gólt szerzett az idényben!
 Az 1926-27-es bajnoki szezon gólkirálya Horváth László volt 14 góllal. Az idény elején a Ferencvárosban szerepelt három bajnoki mérkőzésen és egy gólt szerzett. Hivatalosan a III. Kerületi TVE gólkirályának tekintik.

Egykori és mai híres játékosok

Az FTC külföldi válogatott játékosai

Érmesek
Az alábbi táblázatokban a Ferencváros olimpiai, világ és Európa-bajnoki helyezéseket elért labdarúgói szerepelnek.

Olimpiai játékok

Világ- és Európa-bajnokság

A klub edzői 

  Sztanyiszlav Csercseszov (2021–2023)
  Peter Stöger (2021)
  Szerhij Rebrov (2018–2021)
  Thomas Doll (2013–2018)
  Ricardo Moniz (2012–2013)
  Détári Lajos (2011–2012)
  Nagy Tamás (2011)
  Prukner László (2010–2011)
  Craig Short (2009–2010)
  Bobby Davison (2008–2009)
  Csank János (2007–2008)
  Zoran Kuntić (2007)
  Gellei Imre (2005–2007)
  László Csaba (2004–05)
  Pintér Attila (2004)
  Garami József (2002–03)
  Csank János (2000–01)
  Stanko Poklepović (1999–2000)
  Mucha József (1999)
  Marijan Vlak (1999)
  Nyilasi Tibor (1997–98)

  Varga Zoltán (1996–97)
  Mucha József (1996)
  Novák Dezső (1994–96)
  Nyilasi Tibor (1990–94)
  Rákosi Gyula (1987–1990)
  Dalnoki Jenő (1985–87)
  Sárosi László (1985)
  Vincze Géza (1984–85)
  Novák Dezső (1980–83)
  Friedmanszky Zoltán (1978–80)
  Dalnoki Jenő (1973–78)
  Novák Dezső (1973)
  Csanádi Ferenc (1970–73)
  Dalnoki Jenő (1970)
  Kalocsay Géza (1970)
  Lakat Károly (1967–69)
  Tátrai Sándor (1966)
  Vilezsál Oszkár (1965)
  Mészáros József (1961–65)
  Tátrai Sándor (1958–61)

  Csanádi Árpád (1957)
  Sós Károly (1953–56)
  Deák Ferenc (1952–53)
  Urbancsik Gábor (1951)
  Vadas Miklós (1950)
  Lyka Antal (1948–50)
  Opata Zoltán (1947)
  Dimény Lajos (1946–47)
  Urbancsik Gábor (1945–46)
  Szabó Pál (1945)
  Berkessy Elemér (1944)
  Schaffer Alfréd (1943–44)
  Tóth Potya István (1943)
  Dimény Lajos (1939–42)
  Hlavay György (1938–39)
  Rauchmaul Emil (1937–38)
  Sándor József (1937)
  Bródy Sándor (1937)
  Blum Zoltán (1930–37)
  Tóth Potya István (1926–30)

Szurkolók 

A Ferencvárosnak szurkoló híres személyek

Utánpótlás edzői

Vezetőség

 Palásthy Norbert
 Kiss-Baranyi Sándor

Operatív menedzsment

 Szűcs Mihály
 Farkasinszki Anna
 Pásztor Ádám
 Körmendi Zsuzsa
 Rácz Gábor
 Bíró Dávid
 Garai Dániel
 Deli Anikó
 Kriston Attila
 Ebedli Zoltán
 Szirt Olivér
 Nagy Katalin
 Maticza Katica
 Bajor László

Szakmai stáb

 Borbély Balázs
 Kincses Péter
 Lucsánszky Tamás
 Horváth Roland
 Korolovszky Gábor
 Dr.Tóth János
 Gulyás Gábor
 Jordáki Norbert
 Máté Roland
 Jovánczai Zoltán
 Fischer Pál
 Ódor Zoltán
 Molnár Tamás
 Gyémesi Árpád
 Bartha Levente
 Szemerédy Zoltán
 Lengyel Béla
 Papp Ármin
 Túroczi György
 Andonius Sokalopulos
 Fenyvesi György
 Szerdahelyi Tamás
 Gulyás Máté
 Horváth László

Jegyzetek

Források 
transfermarkt.com

További információk 
 Hivatalos oldal – Egy csapat, egy szurkolótábor, 28 bajnoki cím
 Szurkolói videók gyűjteménye
 Tempó Fradi!
 Az FTC adatlapja a magyarfutball.hu-n
 Az FTC adatlapja a transfermarkt.com-on
 A Ferencváros hazai és nemzetközi kupamérkőzései
 Ferencváros-Kassa, 1938. december,  Magyar Világhíradó
 Blikk.hu: A Fradié lesz európa legnagyobb sasszobra
Fradi meccskönyv. A Ferencváros mérkőzései, 1926–1935; szerk. Nagy Béla; s.n., Bp., 1994 (Fradi futballmúzeum)
Margay Sándor: Ferencváros; Aréna 2000, Bp., 2009 (A leghíresebb magyar futballklubok)
Zsiga László: Ők 929-en. Az FTC labdarúgói, 1901–2011; FTC Labdarúgó Zrt., Bp., 2011
Springer Miklós: 85 év hűségben a zöld-fehér színekért; szerk. Istenes Tibor; FTC Baráti Kör, Bp., 2013
Nagy Béla: Fergeteges Fradi siker. 1965-ben VVK-t nyert az FTC!; Nagy Béla Hagyományőrző Egyesület, Bp., 2014
Rózsaligeti László: A Fradi piros fehérben. A Ferencváros labdarúgói a Rákosi korszakban; Alma Mater Zala Bt., Nagykanizsa, 2015
Rózsaligeti László: Az Aranycsapat örökösei. A Kádár-korszak válogatottja, a Vasas és a Ferencváros; előszó Fenyvesi Máté, Raduly József, Szász Zoltán; Alma Mater Zala Bt., Nagykanizsa, 2018
Tóth Potya István edzésnaplói, 1925–1930. A Ferencvárosi Torna Club az 1920-as években; szerk. Rácz Attila; Budapest Főváros Levéltára–Ferencvárosi Torna Club, Bp., 2019 + CD-ROM
Koós Levente: Egészpályás letámadás. A Fradi és az állambiztonság 1945–1970 között; Inverz Media, Bp., 2019
 Tóth Potya István edzésnaplói, 1925–1930. A Ferencvárosi Torna Club az 1920-as években; szerk. Rácz Attila; Budapest Főváros Levéltára–Ferencvárosi Torna Club, Bp., 2019 + CD-ROM
Bánki József: Taps, szénsav, Ferencváros. Erkölcs, erő, egyetértés; FTC–Albert Flórián Labdarúgó Utánpótlás és Sportalapítvány, Bp., 2022

Kapcsolódó szócikkek
 Ferencváros–Újpest-rangadó
 A Ferencvárosi TC labdarúgóinak listája

Budapesti labdarúgócsapatok
 
1899-ben alapított labdarúgócsapatok
Magyar labdarúgócsapatok
|}