alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
United States Air Force

USA's flyvevåben, United States Air Force (USAF), er et af USA's seks værn.

Under Den amerikanske borgerkrig anvendtes brintballoner til artilleriobservation og i 1909 indkøbtes et fly fremstillet af brødrene Wright. I 1912 blev en aeronautisk sektion af "U.S. Army Signal Corps" oprettet. I 1917, da USA gik ind i 1. verdenskrig, blev "U.S. Army Air Service" formet som en del af "American Expeditionary Force" (AEF). I 1926 blev "Air Service" reorganiseret som en gren af hæren og blev til "U.S. Army Air Corps" (USAAC). I 1941, blev "Army Air Corps" til "U.S. Army Air Forces" (USAAF).

I 1947 blev "Army Air Forces" til et selvstændigt værn under navnet: "United States Air Force". U.S. Army beholdt dog helikoptere og små propelfly i det nyoprettede "Army Aviation". I 1947 oprettedes også Air National Guard, et lufthjemmeværn med jetjagere.

USAF består pr. 2004 af 352.000 aktive folk og 9.000+ fly.

US Air Force har Department of the Air Force (flyvevåbenministeriet) som politisk paraply.

Tal for USAAF under 2. Verdenskrig 
 1941-45 leveredes i alt 291.191 flyvemaskiner og 781.818 flymotorer
 mandskab i 1940: 7.707 mand, mandskab i 1945: 1.224.006 mand
 flyvemaskiner til rådighed januar 1940: 2.588 stk
 flyvemaskiner til rådighed juli 1944: 79.908 stk, heraf 12.467 tunge bombefly, 15.793 jagerfly, 9.908 transportfly, 27.568 skole- og træningsfly
 samlet nedkast af bomber: 2.057.244 tons
 samlet flyvetid: 107.836 timer

Historie, kort 
 1947-91 Opretholdt et beredskab af kernevåbenbestykkede bombefly og senere ICBM under Den kolde krig
 1948-49 Operation Vittles, luftbroen til Vestberlin.
 1950-53 Støttede FN’s landstyrker i Koreakrigen.
 1964-73 Vietnamkrigen.
 1973 Operation Nickel Grass, luftbro med våben til Israel i Oktoberkrigen.
 1979 Operation Eagle Claw, mislykket gidselredningsaktion i Iran.
 1986 Operation El Dorado Canyon, bombning af Libyen.
 1990-91 Operation Desert Shield, beskyttelse af Saudi-Arabien mod Irak.
 1991 Operation Desert Storm mod Irak.
 1991-96 Operation Provide Comfort, flyveforbudszone nord for 36°N i Irak.
 1991-2003 Operation Southern Watch, flyveforbudszone syd for 33°N i Irak.
 1993-95 Operation Deny Flight, flyveforbudszone over Bosnien-Hercegovina.
 1995 Operation Deliberate Force, bombninger i Bosnien-Hercegovina.
 1996 Operation Desert Strike, bombninger af Irak.
 1997-2003 Operation Northern Watch, flyveforbudszone nord for 36°N i Irak.
 1998 Operation Desert Fox, bombninger af Irak.
 1999 Operation Allied Force, bombninger i Jugoslavien, som led i Kosovokrigen.
 2001-21 Operation Enduring Freedom, bombninger i Afghanistan.
 2003-04 Operation Iraqi Freedom, invasion af Irak.
 2011 Operation Odyssey Dawn, flyveforbudszone over Libyen.
 2014 Operation Inherent Resolve, bombninger af Islamisk Stat i Irak og Syrien.

Referencer

Eksterne henvisninger 

USAF, engelsk

 
 Air Force
Luftvåben
Stærk kernekraft

Den stærke kernekraft eller den stærke vekselvirkning er en af de fire naturkræfter.

Den påvirker kun kvarker og anti-kvarker. Da både neutroner og protoner er sammensat af kvarker, er det derfor den stærke vekselsvirkning, der binder nukleonerne sammen i atomkernen. Kraften bæres af gluoner på samme måde som den elektromagnetiske kraft bæres af fotoner.

Kraften binder kvarkerne sammen tre og tre til baryoner, altså hhv. af protoner og neutroner sammen i tre-par. Den kan også binde en kvark og en anti-kvark sammen til en meson.

Denne vekselvirkning er ca 1033 gange stærkere end gravitationen og 137 gange stærkere end den elektromagnetiske kraft. Men rækkevidden er lille, begrænset omtrent til en atomkernes diameter af størrelsesordenen 10-15m.

Kildehenvisninger 

Subatomar fysik
Kvantemekanik
Svag kernekraft

Den svage kernekraft eller den svage vekselvirkning er en af de fire naturkræfter.

Den svage vekselvirkning påvirker leptoner (herunder neutrinoer) og kvarker, og den er beskrevet igennem elektrosvage teori (engelsk: electroweak theory (EWT)), som ligger grundlag for den elektrosvage kraft, der er foreningen af den svage kernekraft og den elektromagnetiske kraft. Den svage vekselvirkning er også beskrevet ved quantum flavourdynamics (QFT).

Kraften er ansvarlig for det radioaktive betahenfald, og den medieres af W-bosonerne (W+ og W-) og Z bosonen (Z0). Kraften er ca. 1013 gange svagere end den stærke kernekraft, og den har en rækkevidde på 10-16-10-17m grundet mediatorpartiklernes store masse på ca. 90 GeV. Dette skyldes Heisenbergs ubestemthedsrelation, som ikke blot angiver en grundlæggende usikkerhed i viden om en partikels position og impuls, men også i dens energi og tid.

Kraften virker mellem alle elementarladninger, men neutrinoer vekselvirker kun med andre partikler gennem denne kraft, hvilket også er årsag til at neutrinoer er reaktionstræge.

Den svage vekselvirkning er den eneste interaktion, som kan ændre en partikels flavour. I betahenfald ses dette ved, at den svage vekselvirkning omdanner en up kvark (u) til en down kvark (d) eller en down kvark (d) til en up kvark (u). Denne interaktion foregår ved udvekslingen af en virtuel W±-boson mellem en up kvark og en down kvark. Herefter henfalder W±-boson til en elektron (e-) og en antielektron-neutrino (), eller en positron (e+) og en elektron-neutrino (). En proton består af to up kvarker og en down kvark, mens en neutron består af en down kvark og to up kvarker. Når den svage vekselvirkning kan altså omdanne en proton til en neutron, og en neutron til en proton, da den ene up eller down kvark netop er forskellen på de to nukleoner.

En protons omdannelse til en neutron gennem udsendelsen af en W+-boson.

På elementarpartikelplan foregår dette gennem omdannelse af en up-kvark indeni protonen til en down kvark. Dette sker ved udsendelsen af en virtuel W+-boson, som hurtigt henfalder til en positron (e+) og en elektron-neutrino ().

Denne type henfaldsreaktion kaldes β+-henfald (udtales: betaplus-henfald).

En neutrons omdannelse til en proton gennem udsendelse af en W--boson.

På elementarpartikelplan foregår dette ved at en down kvar indeni neutronen omdannes til en up kvark. Dette sker ved udsendelsen af en virtuel W--boson, som hurtigt henfalder til en elektron (e-) og en antielektron-neutrino ().

Denne type henfaldsreaktion kaldes β--henfald (udtales: betaminus-henfald).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 20 July 2005, PhysicsWeb: New light on the weak force Citat: "...E158 has now shown that at "long" distances -- roughly 10 times the width of the proton -- the weak charge is only half the size of the charge at short distances..."
 Vejen til Fysik C; Nielsen, Knud Erik & Fogh, Esper. 2005, Forlaget HAX.

Subatomar fysik
Kvantemekanik
Elektrosvag kraft

Den elektrosvage kraft eller elektrosvage vekselvirkning er en forenet beskrivelse af de to naturkræfter elektromagnetisme og den svage kernekraft. Ved de lave energier som hersker i vores dagligdag, "optræder" elektromagnetismen og den svage kernekraft som vidt forskellige naturkræfter, men for partikler med energier over den såkaldte foreningsenergi (af størrelsesordenen 100 GeV) "opfører" de to naturkræfter sig som én og samme naturkraft – og denne kraft omtales så som den elektrosvage naturkraft eller vekselvirkning.

Kvantemekanik
Almindelig guldøje

Almindelig guldøje (Chrysopa carnea) hører til den insektorden, der hedder netvinger. Guldøjen er meget almindelig i Danmark. Om sommeren imellem maj og oktober er dyrene fremme. De er inaktive om dagen, men de kommer frem i lune nætter, hvor de suger nektar af blomsterne. De lever dog også af bladlus og må derfor betegnes som nyttedyr. Som alle andre insekter tiltrækkes de af lys, så man kan ofte se dem flagre imod ruderne.

Udseende 
Guldøjer er nemme at kende, med de lange antenner den græsgrønne farve og de fine lange ribbede vinger. Vingefanget er omkring 26-29 mm. Øjnene skinner som guld, hvis de ses i den rette belysning og har dermed givet insektet dets navn. Vingerne har et fint netværk af ribber, der vidner om at guldøjen tilhører netvingerne.

Livscyklus 
Om vinteren sætter de voksne guldøjer sig til overvintring ofte i uopvarmede rum. Når guldøjen har gjort sig klar til vinterdvalen skifter den farve fra græsgrøn til vissengul. Hvis rummet pludselig opvarmes vågner guldøjen fra sin dvale og hvis det sker midt på vinteren vil den dø, da det forhøjede stofskifte forbrænder dens depoter for hurtigt til at den kan klare den lange sultperiode. Vækkes guldøjen ikke i løbet af vinteren vågner den selv af forårets varme. Det er på denne tid man ofte kan finde guldøjer, der er narret af lyset fra et vindue og dermed er blevet fanget på indersiden af glasset. Hjælper du den ud i friheden har du sluppet et lille nytteinsekt ud, som vil sørge for at holde bladlusene nede den følgende sommer.

Når guldøjen er kommet ud af sin vinterdvale lægger den sine æg på planter. Æggene er ca. 1 mm lange, de sidder i klynger på små 5 mm lange tråde.

Larverne, som er rovdyr, lever af andre småinsekter, især bladlus. Derfor kaldes larverne også bladlusløver. Larverne minder en del om myreløven, som de da også er i familie med. Når larven er udvokset, måler den omkring 1 centimeter. Den har en stor fremadrettet tang til at gribe og udsuge byttet med. Når larven er udvokset, forpupper den sig, og efter forvandlingen kommer den voksne guldøje frem.

Kilder/Henvisninger 
 Kristian Hansen, Tommy Dybbro, Michael Stoltze m.fl.: Politikens store naturbog, 2002, side 328.
 Hans Hvass: Insekter i farver, København 1975, side 75.

Netvinger
Dvale
Kladogenese

Kladogenese kommer af græsk klados = "gren" + genesis ="skabelse". Ordet bruges om den evolution, der skabes ved konstante udspaltninger fra dyre- eller plantegrupper. Kladogenese er grenet evolution.

De hændelser, der bevirker, at arter ændrer sig, mens de spredes over forskellige egne, hvorved de begge har chancer for at overleve og reproducere den nye art, skaber evolution.

Kladogenese er en kontrast til anagenese, som omhandler den gradvise ændring af en art, som udvikler sig uden at udgøre en ny klassifikation.

Noter

Se også 
Anagenese

Biologi
Anagenese

Anagenese kommer af græsk ana = "hen gennem" + genesis = "skabelse". Det er en artsdannelse, som sker ved langsom omdannelse af en arts arveanlæg. Anagenese er en lineær evolution.

Se også 
 Kladogenese

Biologi
Haploidi

Haploidi (af græsk haploos = "enkelt") betegner den situation, hvor kønsceller i en organisme kun har et enkelt af hvert kromosom. En haploid menneskecelle har således kun 23 kromosomer.

Pollen, sædceller og ubefrugtede ægceller er haploide. To haploide giver en diploid celle (Zygot).

Cellebiologi
Biologi

cs:Haploid
Diploidi

Diploidi (af græsk dis = "to gange" + ploos = "fold") betegner den situation, hvor en organisme har det normale, dobbelte sæt kromosomer i hver kropscelle.

Menneskeceller, bortset fra sædceller og ægceller, er diploide, idet de indeholder 46 kromosomer der giver 23 kromosompar. 

Planter og visse dyr: Seksuel formering giver halvdelen af kromosomerne fra faderen og den anden halvdel fra moderen. Ved aseksuel formering vil de diploide celler være kloner af moderen. 

Cellebiologi
Biologi
Odense Staalskibsværft

Odense Staalskibsværft (ofte kaldet Lindøværftet) var et skibsværft på Lindø ved Munkebo på Fyn. Værftet var Fyns største privatejede arbejdsplads og beskæftigede 3.200 medarbejdere i 2005.. Værftet blev i 2012 omdannet til Lindø Industripark.

Historie 
Værftet blev grundlagt af skibsreder A.P. Møller i 1917/1918 og var dengang placeret tættere på Odense, deraf dets navn.

I efterkrigstiden voksede værftet sig for stort og flyttede til Munkebo. I årene efter, benyttede man bygningerne til værksteder og administration for værftet. Arealer og bygninger blev løbende solgt fra, og fra 1980'erne til 2012 fungerede de gamle bygninger og store arealer som base for en række store og små virksomheder. I en kortere periode arbejder Ole Rendbæk, den senere direktør for Scandlines, for virksomheden.

I 2012 udfærdigede den nuværende ejer, Odense Kanalpark ApS en egentlig plan for bevarelse og udvikling af det historiske område. Planen omfatter renovering af de oprindelige direktions- og administrationsbygninger samt projektering og udvikling af det store beddingstykke ud mod Odense Kanal. I dag har mere end 50 forskellige virksomheder adresse på Havnegade 100.

Køb og salg 
Gennem de senere år har Odense Staalskibsværft styrket sin position gennem opkøb. I 1994 købte man Loksa Shipyard og i 1997 Balti ES i Estland, i 1997 købte man også Shipbuilding Yard Baltija i Litauen og i 1998 købte man Volkswerft Stralsund i Tyskland. I 2007 solgte man Volkswerft Stralsund til Hegemann Gruppen i Tyskland og man solgte Balti ES til Cargotec Corporation. Samlet beskæftigede Odense Staalskibsværft-koncernen omkring 5.500 medarbejdere i 2007.

I august 2006 leverede værftet verdens daværende største containerskib, Emma Mærsk, efterfulgt af syv søsterskibe.

Lukning 
Ifølge en pressemeddelelse fra A.P. Møller-Mærsk, bragt i Fyens Stiftstidende den 10. august 2009, ville Odense Staalskibsværft lukke i 2012, når de igangværende ordrer var bygget færdig. A.P. Møller-Mærsk skrev at de ville forsøge at omdanne området til en industripark, hvor værftets faciliteter kunne servicere nye virksomheder på området. Området ville sidenhen blive solgt, da det ikke længere havde strategisk betydning for koncernen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Lindø Industripark
 Odense Staalskibsværft på Kulturarvsstyrelsens hjemmeside 
 http://kontorlokalerodense.dk/ 

Tidligere skibsværfter i Danmark
Danske virksomheder etableret i 1917
Stålskibsværft
Munkebo
A.P. Møller - Mærsk
Ophørt i 2012
Odense Fjord
PET (flertydig)

PET har flere betydninger:

 Politiets Efterretningstjeneste, er en landsdækkende dansk sikkerhedstjeneste
 Polyetylentereftalat, er et termoplastprodukt i polyesterfamilien
 Positronemissionstomografi, er en billeddannende teknik der især anvendes indenfor lægevidenskaben
Gilberto Gil

Gilberto Passos Gil Moreira (født 26. juni 1942) bedre kendt som  Gilberto Gil er en brasiliansk musiker (komponist, sanger og guitarist). 
Desuden var han kulturminister i Brasilien fra 2003 til 2008. 

Sammen med Caetano Veloso, er Gil en af de vigtigste repræsentanter for musikgenrerne samba, tropicalisme og Música Popular Brasileira. 

Mange af Gils sangtekster har et samfundskritisk indhold og hans politiske engagement var formodentlig årsag til at det brasilianske militærdiktatur fængslede ham i 1969. Under arrestationen og fængslingen blev der dog hverken rejst sigtelse eller givet nogen forklaring fra militærpolitiets side. Han blev senere løsladt under betingelse af at han forlod Brasilien. Gilberto gik derfor i eksil i London og vendte først tilbage til sit hjemland i 1972.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Sangere fra Brasilien
Guitarister fra Brasilien
Komponister fra Brasilien
Gamma

Gamma har flere betydninger:

 Gamma (bogstav) – (Γ γ) er et bogstav i det græske alfabet
 Gammastråling – den mest energirige radioaktive strålingstype, der følger alfa- og betastråling.
 Gamma (statistik) – Korrelationsmål i statistik
 Euler-Mascheroni konstant – en matematisk konstant, der hovedsagelig bruges i talteori, repræsenteres med γ
 GABA – Gamma-aminobutansyre, en inhibitorisk (hæmmende) neurotransmitter
 GHB – Gamma-hydroxybutyrat, lægemiddel og rusmiddel
 Lorentz-transformation – i den almene relativitetsteori, hvor Lorentzfaktoren repræsenteres med γ
 Adiabateksponenten (symbol: γ) – forholdstal for varmefylde ved henholdsvis konstant tryk og konstant volumen
 Magnetar – en neutronstjerne som har et stærkt magnetfelt, en type hedder Soft gamma repeater
 Gamma – tidskrift for fysik – Et gratis studenterdrevet fysikblad www.gamma.nbi.dk
 Gamma funktion - matematisk funktion
 Gamma (byggemarkedskæde) - en byggemarkedskæde
Gamma (bogstav)

Gamma (Γ γ) er det tredje bogstav i det græske alfabet.

Computer 

Græske alfabet
Alfastråling

Alfastråling er en form for partikelstråling, der er kraftig ioniserende og med svag gennemtrængningsevne. Alfastråling har en fart på ca. 19.000 km/s. Alfastrålingen kan have en rækkevidde på op til 1 - 2 cm, men hvor langt strålingen rækker afhænger af den energi, som bestemmes af kernen, der udsender alfastrålingen.

Denne type stråling består af spontant fissionerne kerner, der fissionerer i 2 datternukleoner hvor den ene altid er ^{4}_{2}He, og den anden datternukleon altid vil have et nukleontal der er 4 mindre og et protontal der er 2 mindre end det oprindelige materiale.

Alfastrålingen er i realiteten Helium-atomkerner (^{4}_{2}He), der udsendes uden elektroner, under alfahenfald af radioaktive kerner som f.eks. uran og radium. Eksempel: Uran-238 henfalder til thorium: ^{238}_{92}U -> ^{234}_{90}Th +^{4}_{2}He.

Helium er i sig selv ikke radioaktivt, men selve henfaldet skyder heliumkernerne ud i sådan en fart, at strålingen bliver skadelig, idet kernerne kan ramme andre atomer og slå deres elektroner ud af banerne. Strålingen blev opdaget af Ernest Rutherford i 1899, og han brugte disse til at påvise atomkernen i 1911.

Da den er kraftig ioniserende, er det nemt at beskytte sig mod alfastråling uden for kroppen. Blot et stykke papir, nogle centimeters luft eller de yderste lag af huden er nok til at stoppe dem. På den anden side er det den farligste form for radioaktiv stråling, hvis strålingen kommer ind i kroppen til organerne, f.eks ved spisning eller indånding, da det kan gøre stor skade på cellerne i det område, som strålingen rammer.

De fleste røgalarmer indeholder en lille smule af alfakilden americium-241. Alfastrålingen ioniserer luft mellem et lille mellemrum. En lille elektrisk strøm passeres gennem den ioniserede luft. Røgpartikler fra ild der kommer ind i det lille mellemrum, vil reducere den elektriske strøm og derved aktivere alarmen. Denne mængde er ikke skadelig for menneskers sundhed. Generelt er alfa-stråling ikke sundhedsskadeligt, da det har det svært med at trænge igennem huden på mennesker.

Se også 
 radioaktivitet
 betastråling
 gammastråling
 neutronstråling

Noter 

Ioniserende stråling
Echo (protokol)

Echo (også kaldet Echo Protocol eller Echo Protokol) er en protokol inden for it-terminologien.

Beskrivelsen for echo "reply" kan findes beskrevet i RFC 862-dokumentationen.
Echo-protokollen er baseret på TCP (Connection Oriented) TCP Echo-protokollen er standardiseret af grundlæggeren ARPA. Echo Request er et godt værktøj til at fejlsøge et netværk. Et echo-request sender den samme meddelelse tilbage til oprindelses afsender af echo-pakken.

En echo-meddelelse er defineret som en valideret og er afhængig af en fast forbindelse bruger TCP.
En server eller en pc lytter efter TCP-forbindelser på port 7. Når en forbindelse er etableret, bliver  alle data der er sendt, sendt tilbage til afsender. Denne forbindelse fortsætter indtil afsenderen stopper transmissionen.

Echo-protokol baseret på UDP
UDP Based Echo Service (Non Connection Oriented).
En anden echo-service er baseret på UDP-datagram-pakker. En server lytter til UPD-datagram-pakker på UDP port 7. Når serveren modtager et datagram, bliver dette sent tilbage til afsender.

Internetteknologi
Betastråling

Betastråling er en radioaktiv stråling, der fremkommer ved betahenfald af atomkerner.

Betastrålingen er i realiteten elektroner (β-) eller positroner (β+), der udsendes med høj energi fra atomkernen, hvorved den omdannes til et andet grundstof. Processen ved et β- henfald er en neutron, der omdannes til en proton, elektron og anti-neutrino. Et eksempel på β- henfald er: .

Ved processen af et β+ henfald opstår det modsatte af et β- henfald; nemlig en proton der omdannes til en neutron, en positron og en elektron neutrino. Det er dog ikke kun tunge grundstoffer der kan henfalde, det kan også være lette grundstoffer [1] som fx

Her vises det at Li mister en proton, som derfor gør at den ikke længere er et Li-atom, men i stedet et Be-atom (Beryllium). Ved det samme henfald, sker der også et  henfald af en elektron og en anti-neutrino (v).

Betastråling har i almindelighed en rækkevidde, der er omkring ti gange større end alfastråling, mens dens ionisering er omkring en tiendedel. De nedbremses helt af nogle få millimeter aluminium.

Elektronkanonen i et fjernsyn kan betegnes som en kilde til betastråling. Strålingen absorberes dog af fosforlaget på indersiden af billedrøret, hvorved der dannes lys. Cæsium-137 er et eksempel på et stof, som udsender beta-partikler.

Betastråler bevæger sig ved hastigheder, som kan nærme sig lysets hastighed. Elektronens hastighed afhænger af, hvor meget energi den modtog ved henfaldet, der udsendte den. Da hastigheden kan variere, er rækkevidden i atmosfærisk luft også variabel.

Betastråling kan også benyttes til radioterapi mod bl.a. kræft.

Se også 
 Radioaktivitet
 Alfastråling
 Gammastråling
 Neutronstråling

Ioniserende stråling
Betahenfald

Betahenfald er den type af radioaktive henfald, hvor der fra atomkerner udsendes betastråling (elektroner eller positroner). For elektronens tilfælde betegnes henfaldet "beta minus" (β-), mens udsendelse af positroner kaldes beta plus-henfald (β+). De udsendte partiklers kinetiske energi fordeler sig kontinuert mellem 0 og den maksimale tilgængelige energi, Q, der afhænger af hvilke tilstande af moder- og datterkernerne, der indgår i henfaldet. Q har typisk værdier omkring 1 MeV, men kan variere fra få keV til nogle få 10 MeV. De mest energirige betapartikler er ultrarelativistiske, det vil sige har hastigheder tæt på lysets hastighed.

β--henfald 
I β--henfald, omdanner den svage vekselvirkning en neutron til en proton under udsendelse af en elektron og en antielektronneutrino ():

På elementarniveau sker en omdannelse af en af neutronens downkvarker til en upkvark under udsendelse af en W--boson. W--bosonen henfalder derefter til elektronen og antineutrinoen.

β+-henfald 
I β+-henfald – der observeres i protonrige kerner – bruges energi til at omdanne en proton til en neutron, en positron og en elektronneutrino:

I modsætning til beta minus-henfald kræver beta plus-henfald energi, idet neutronens masse er større end en protons. Beta plus-henfald kan således ikke finde sted isoleret, men kræver at datterkernens bindingsenergi er højere end moderkernens.

Elektronindfangning 
Når β+ er mulig er også elektronindfangning mulig. Det er en proces, hvor en af atomets elektroner (typisk en elektron i den inderste skal) indfanges af kernen:

Hvis den tilgængelige energi er mindre end 2mec² er β+ ikke mulig og elektronindfangning er eneste henfaldsmulighed. Man kan læse mere på artiklen elektronindfangning.

Neutrinoens rolle 
På grund af neutrinoen vil atomet og betapartiklen sædvanligvis ikke have modsatrettet rekyl. Denne iagttagelse ledte Wolfgang Pauli til at postulere neutrinoens eksistens for at kunne undgå brud på lovene om energibevarelse og impulsbevarelse.

Eksterne links 

Radioaktivitet
Positron

Positronen eller antielektronen er elektronens antipartikel. Den har ifølge CPT-teoremet samme masse og modsat ladning i forhold til elektronen. Eksistensen af positroner blev teoretiseret i 1928 af fysikeren Paul Dirac, efter han havde postuleret Dirac-ligningen der forenede kvantemekanikken og den specielle relativitetsteori. I 1932 blev positronen fundet af Carl David Anderson i et tågekammer ved at lade den kosmiske stråling reagere med tungere atomkerner. Positroner findes naturligt i den kosmiske stråling og skabes naturligt ved beta-plus henfald.

Referencer 

Antistof
Leptoner
Subatomare partikler
Kvanteelektrodynamik
322 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Aristoteles, græsk filosof (født 384 f.Kr.)

Sport 

 
22
384 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 Aristoteles, græsk filosof (død 322 f.Kr.)

Dødsfald

Sport 

 
84
399 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Sokrates, græsk filosof (født 470 f.Kr.).

Sport 

 
99
470 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 4. juni – Sokrates
 Filolaos – græsk filosof og astronom (død ca. 385 f.Kr.).

Dødsfald

Sport 

 
70
Atomkerne

Et atom består af en kerne, atomkernen, og en kappe. Atomets positivt ladede partikler, protoner, ligger i kernen. Sammen med protonerne er  neutroner, som er neutrale. Uden på kernen er kappen, hvor atomets negative ladede partikler, elektroner, forholder sig (i form af stående bølger). Antallet af protoner og elektroner vil som udgangspunkt være det samme i et atom, som derfor vil være neutralt ladet. Protoner og neutroner kaldes tilsammen nukleoner, og de udgør kernestoffet. Kernens udstrækning er lille (af størrelsesorden 10-14 m) i forhold til atomets (af størrelsesorden 10-10 m), men alligevel er næsten alt atomets masse koncentreret i kernen. Det skyldes at en nukleon vejer knap 2.000 gange så meget som en elektron.

Antallet af protoner i en kerne fastlægger grundstoffet, mens antallet af neutroner bestemmer, hvilken isotop af det pågældende grundstof, der er tale om. Alkymisternes gamle drøm, om at omdanne bly til guld ad kemiske veje, var således dømt til at mislykkes. Grundstofomdannelse forudsætter kerneomdannelse, men kemiske reaktioner involverer alene elektronerne i kappen. I vore dage er det faktisk muligt at skabe guld, af lettere kerner ved neutronbeskydning – herved eftergøres de kerneprocesser, som forløber under en supernova – men udgiften overstiger langt udbyttet.

Kernen bindes sammen af den stærke kernekraft, som virker mellem kvarker. Bindingsenergien per nukleon er bestemmende for, hvor stabil kernen er. De mest stabile kerner er isotoper af jern, nikkel og kobolt. I store kerner formår den kortrækkende stærke kernekraft, ikke at overvinde den langtrækkende elektriske frastødning mellem protonerne, og kernerne bliver derfor ustabile; de henfalder, dvs. at kernerne omdannes til mere stabile kerner, under udsendelse af ioniserende stråling, og processen kaldes derfor radioaktivitet. En oversigt over stabile kerner, ustabile kerner og deres henfaldsmåde, kaldes et kernekort eller et isotopkort.

Nukleoner er ligesom elektroner udstyret med et indre impulsmoment, som kaldes et spin. I grundtilstanden afgøres kernens spin alene af, hvor mange protoner og neutroner den indeholder. Analogt til ekscitation af atomer kan man anslå kerner, dvs. hensætte dem i en spintilstand med højere energi end i grundtilstanden. Kernerne skaffer sig efterfølgende af med overskudsenergien, ved at udsende gammastråling. Pga. spinnet bærer de fleste kerner tilfælde endvidere et magnetisk moment, og de kan derfor vekselvirke med et ydre magnetfelt, hvilket bl.a. udnyttes ved NMR-skanning. 

Ernest Rutherford påviste eksistensen af atomkerner i 1911, ved at beskyde et guldfolie med alfapartikler. Forekomsten af tilbagespredte alfapartikler blev tydet således, at atomets positive ladning måtte være koncentreret i et område – kernen – af meget lille udstrækning i forhold til atomets radius. Denne opdagelse blev startskuddet på kernefysikken, som bragte menneskeheden såvel kernevåben som kernekraft.

Se også 
 Grundstoffer
 Isotoper
 Subatomare partikler
 Radioaktivitet

Kvantemekanik
Atomfysik
Ønslev

Ønslev er en landsby på Falster beliggende i Ønslev Sogn, 10 kilometer nord for Nykøbing Falster. Landsbyen har , ligger i Guldborgsund Kommune og tilhører Region Sjælland.

Kilder 

Byer på Falster
Byer i Guldborgsund Kommune
Kutlingefamilien

Fiske-familien Kutlingefamilien (Gobiidae) er den største familie af marine fisk, med over 2000 arter.  Blandt de mest typiske medlemmer af familien er dyndspringerne.

Eksterne henvisninger
FishBase om Gobiidae
Biodiversitetens økonomi

Diskussionen omkring biodiversitetens økonomi og biodiversitetens værdi drejer sig om, hvilken økonomisk værdi biodiversiteten har for mennesket og desuden om, hvorvidt og i hvilken udstrækning biodiversitet er værdifuld i sig selv uafhængig af dens bidrag til menneskeheden.

Varierende økosystemer er typisk mere produktive end ikke-varierende, fordi ethvert sæt af arter, aldrig fuldt ud kan udnytte alle potentielle nicher. Eftersom menneskers økonomiske produktivitet i vid udstrækning er afhængig af jordens økosystemer, bør passende bioproduktivitet blive opretholdt.

I en markedsdirigeret verden vil den økonomiske værdi oftest være lig med bytteværdien, altså det antal varer, som en given mængde af et bestemt gode, af en bestemt ressource eller af en bestemt vare kan indbringe i handel. Bytteværdien opgives for nemheds skyld i en fælles målestok, nemlig penge, og økonomisk værdi er så det samme som pris.

I genstanden eller ressourcen ligger dog også dens brugsværdi, altså dens konkrete brugbarhed som produktions- eller forbrugsgode. Begge værdimål kan ligge bag udtrykket den økonomiske værdi, og man kan ofte kun opdage, hvad der menes, ved at se på den sammenhæng, udtrykket er brugt i.

Biodiversitet er i denne sammenhæng et gode (hvis men vælger at se på herlighedsværdien) eller en ressource (hvis man tænker på at udnytte dele af diversiteten økonomisk). Biodiversitetens økonomi er derfor på den ene side den pris, man må fastsætte for en høj grad af biodiversitet, når den skal handles, beskyttes eller udnyttes. På den anden side er den en uerstattelig brugsværdi, som enten må bevares urørt eller som må opgives helt og holdent.

Se også 
 Økoturisme
 Etnobotanik
 Naturbeskyttelse
 Fredning

Mikroøkonomi
Økologi
Fint skal det være

Fint skal det være er første del af en talemåde, der fortsætter med: "men skidt og forbandet er det!". Talemåden findes i Edvard Maus Dansk Ordsprogs-skat fra 1879 som Fornemt skal det være, magert og forbandet er det. Det findes også i Punch (1885) og skuespillet Melodien der blev væk (Kjeld Abell, 1935).

Desuden er Fint skal det være den danske titel på den britiske tv-serie Keeping Up Appearances.

Kilder 
 Bevingede ord og aforismer, ved Joachim Bo Bramsen, Politikens Forlag, 2001

Idiomer
Røntgenstråling

Røntgenstråling er en form for elektromagnetisk stråling med en bølgelængde fra omkring 5 pikometer til 10 nanometer (svarende til frekvenser mellem 30 petahertz og 60 exahertz). Røntgenstråler bruges hovedsagelig til medicinske undersøgelser, materialeundersøgelser og krystallografi. For eksempel kan man ved en røntgenundersøgelse se brækkede knogler, tandstilling og huller i tænderne.
Røntgenstråling er en ioniserende stråling og kan derfor være farlig.

Røntgenstråler med en bølgelængde længere end 0,1 nm kaldes for bløde røntgenstråler (også betegnet SX for Soft X-Rays), mens stråler med en kortere bølgelængde kaldes for hård røntgenstråling (også betegnet HX for Hard X-Rays).

Historie
Røntgenstrålingen blev opdaget af den tyske fysiker Wilhelm Conrad Röntgen den 8. november 1895. Röntgen betegnede strålingen som "X", for at vise at den var af ukendt art. Denne betegnelse anvendes fortsat i visse lande, mens andre anvender navnet 'röntgen' i forbindelse med strålingen. Röntgen modtog den første Nobelpris i fysik i 1901 for sin opdagelse.

Transparent aluminium 
I 2009 kunne forskere i Oxford få aluminium til at være transparent i omkring 50femtosekunder ad gangen ved hjælp af en røntgenstrålings laser.

Røntgen-fluorescens 

Ved bestråling med Røntgenstråling afgiver atomer et emissionsspektrum, der ligger i Røntgen-området, men med lavere energi end påvirkningen. Hvert grundstof har sit unikke emissionsspektrum som et fingeraftryk. Ved Røntgen-fluorescensspektroskopi kan prøver analyseres for indholdet af grundstoffer.

Se også 
 Røntgenrør
 Gammastråling
 Geigertæller

Noter

Eksterne henvisninger 

Radiologi
Ioniserende elektromagnetisk stråling
SX

SX eller sx har flere betydninger:
 Blød røntgenstråling
 Betacam SX - et videobånd format.
 1000BASE-SX
 Parallax SX - en mikrocontroller familie.
HX

HX har flere betydninger:
 Hård røntgenstråling
 Dolby HX, Dolby HX Pro - (HX er forkortelse for Headroom extension)
Parringsadfærd

Parringsadfærd er i første række den adfærd, som parterne viser umiddelbart op til den egentlige parring. Adfærden har flere formål, men først og fremmest disse:

at dæmpe angst og aggressivitet hos parterne
at sikre at partneren hører til den rette art
at skabe en samhørighed mellem parterne, som får betydning i forbindelse med yngelplejen

I videre betydning kan ordet også bruges om den adfærd, som kan iagttages månedsvis forud for parringen. Det drejer sig f.eks. om:

at markere og forsvare et egnet yngleterritorium
at skabe sig en sikker plads i flokkens hierarki (kun hos sociale dyr)
at finde og opsøge egnede partnere
at etablere muskelstyrke og energidepoter, som kan stå mål med strabadserne i parringstiden

Det diskuteres, om disse formål med parringsadfærden også gælder hos mennesker, men det er påfaldende, hvor godt de passer til menneskelige forhold, hvis man tænker hvert af stikordene efter.

Zoologi
Clausholm

Clausholm er et dansk slot, der er beliggende ca. 12 km. sydøst for Randers i Voldum Sogn i Favrskov Kommune.

Der er fundet spor af Clausholm tilbage fra 1100-tallet, men det nuværende slot blev opført af storkansler grev Conrad Reventlow i 1690'erne med Ernst Brandenburger som bygmester. Denne er blandt andet kendt for Frederiksberg Slot. Den svenske arkitekt Nicodemus Tessin d.y. var også involveret.

Det var dog mest Conrad Reventlows datter Anna Sophie Reventlow, der gjorde stedet kendt. Hun blev nemlig bortført af en forelsket kong Frederik 4. Han giftede sig med hende, først til venstre hånd, men efter dronning Louise af Mecklenburgs død i 1721 gjorde han hende til dronning. Da kongen i 1730 døde, blev Anne Sophie forvist til sit gamle hjem Clausholm Slot, hvor hun tilbragte sin enketid i selskab med sit hof.

I slottets kapel, der er indrettet af Anna Sophie, findes et af Danmarks ældste orgler, bygget omkring 1700 af Brødrene Botzen fra København. Slottet har erhvervet ekstra berømmelse takket være fundet af de såkaldte Clausholm-fragmenter (se link til Musikhistorisk Museum nedenfor).

Den 8 ha store barokhaven med fontæner og alléer er anlagt i 1700-tallet.

Slottet fremstår efter store restaureringer nærmest som på Frederik 4.'s tid.

Clausholm Gods er på 900 hektar med Schildenseje, Sophie-Amaliegård,Sophienlund og Estrupgård.

Fra 2016 er underholdningsprogrammet Den store bagedyst blev optaget på Clausholm, efter de første sæsoner var blevet optaget på Vinderslevholm.

Ejere af Clausholm 
 (1320-1350) Uffe Nielsen Panter
 (1350-1386) Lave Uffesen Panter
 (1386-1388) Ida Lavesdatter Panter
 (1388-1404) Niels Jensen Brock
 (1404-1435) Lage Nielsen Brock
 (1435-1498) Axel Lagesen Brock
 (1498-1544) Mogens Gøye
 (1544-1563) Albrecht Mogensen Gøye / Elline Mogensdatter Gøye
 (1563-1565) Oluf Mouritsen Krognos / Otto Gøye / Dorthe Gøye / Margrethe Gøye
 (1565-1610) Peder Brahe
 (1610-1647) Otto Marsvin
 (1647-1686) Hans Friis til Clausholm
 (1686-1708) Conrad greve Reventlow
 (1708-1718) Sophie Amalie von Hahn
 (1718-1730) Kong Frederik 4.
 (1730-1743) Kong Christian 6.
 (1743-1757) Christian von der Maase
 (1757-1800) Matthias Wilhelm Huitfeldt
 (1800-1815) Hans Heinrich Friccius von Schilden-Huitfeldt
 (1815-1819) Frederikke Juliane Mathiasdatter Huitfeldt
 (1819-1859) Rosalie von Oppen Schilden
 (1859-1906) Sophie Magdalene baronesse Berner-Schilden-Holsten
 (1906-1925) Adam Christopher lensbaron Berner-Schilden-Holsten
 (1925-1928) Hans Heinrich Adam lensbaron Berner-Schilden-Holsten / Jørgen Alexander Adam Berner / Ebbe Helmuth Adam Berner
 (1928-1955) Hans Heinrich Adam lensbaron Berner-Schilden-Holsten
 (1955-1977) Henrik Alexander Berner
 (1977-1985) Henrik Alexander Berner / Kim Alexander Berner
 (1985-2021) Kim Alexander Berner
 (2021-) Christian Alexander Berner

Eksterne henvisninger 
 Clausholm - fra Dansk Center for Herregårdsforskning 
 Clausholm på 1001 fortællinger om Danmark
 Officiel hjemmeside
 Musikhistorisk Museum om Clausholm

Kilder 

Herregårde i Favrskov Kommune
Herregårde i Randers Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Fredede bygninger, konstruktioner og anlæg i Favrskov Kommune
Cardiff

Cardiff () er hovedstad og den største by i Wales med  indbyggere. Den har et areal på 140 km². Byen ligger på sydkysten af Wales, hvor den er en vigtig havneby og tidligere var en vigtig udskibningsby af kul fra de walisiske kulminer. Byen er Wales' kommercielle centrum og hjemsted for de fleste nationale, kulturelle og sportslige institutioner samt Den walisiske nationalforsamling. Cardiff er den mest besøgte turistdestination i Wales med 18,3 millioner besøgende i 2010. I 2011 blev Cardiff rangeret som nr. 6 i verden på National Geographics liste over alternative turistdestinationer.

Blandt byens attraktioner er Wales Millennium Centre, Cardiff International Arena, National Museum Cardiff, Cardiff Castle og St Fagans National Museum of History. Ca. 8 km uden for byen ligger Castell Coch.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Cardiff Council – officiel website

 
Byer i Wales
Havnebyer
Genbrug

Genbrug er dét at bruge den samme ting igen i sin oprindelige form.
Bredt i folks opfattelse dækker genbrug dog både over egentlig genbrug og recirkulering af materialer.
På engelsk/amerikansk har man i årevis haft et mantra, der lød "Reduce, reuse, recycle". Altså reducér, genbrug, recirkulér. Deri opfordres til først af alt at begrænse forbrugskøb (og i visse tilfælde er "reducér" møntet på emballagemængden, derefter at bruge tingen til den ikke kan bruges mere af nogen, og til sidst til at bortskaffe den på en måde så materialerne kan bruges til andre formål.
Store mængder af menneskeskabt affald kasseres hver dag, selvom det ikke fejler noget, eller kun har mindre fejl som andre godt kunne leve med. For eksempel et bord der har fået en ridse, eller lamper der kasseres uden fejl til fordel for en nyere og smartere model.

At bruge samme ting igen 
 Ved at vedligeholde frem for at købe nyt. 
 Ved at overtage brugte ting fra andre, eventuelt gennem en genbrugsbutik 
 Ved at "klunse", dvs. finde noget, andre har kasseret, som sagtens kan bruges igen, måske i en helt anden sammenhæng, end det var beregnet til.

Disse forskellige holdninger kan illustreres ved en brugt bil:
 De første beholder deres bil og reparerer den, indtil den er helt slidt op
 De næste køber en brugt bil enten direkte af ejeren eller gennem en bilforhandler
 De sidste leder hos en autoophugger efter den reservedel, som passer til en bestemt bil

Se også
 Cirkulær økonomi
Ernst Mayr

Ernst Mayr (født 5. juli 1904, død 3. februar 2005) var en tysk-amerikansk biolog og forkæmper for neodarwinismen, som er en revideret udgave af evolutionsteorien. Han var en af de største naturforskere i det 20. århundrede. Han havde ca. 20 doktortitler og er til dato den eneste bærer af den såkaldte trekantede biologikrone, idet han har vundet både Balzan-prisen, International Prize of Biology og Crafoord-prisen.

Livsløb 
Ernst Mayr blev født i Kempten im Allgäu, men voksede op i Sachsen. Allerede som barn interesserede han sig for fugle. I 1923 skrev han sin første afhandling om en andeart, han havde iagttaget i naturen. Samme år indledte han sine medicinstudier ved Greifswald Universitet, men han skiftede tidligt over til zoologi og fik arbejde på det zoologiske museum i Berlin. I 1926 fik han 21 år gammel kandidatgraden i zoologi på en afhandling om ornitologi.

Hans vejleder, Erwin Stresemann, sendte Mayr på ekspeditioner til Ny Guinea i 1928 og til Salomonøerne i 1930, hvor han indsamlede fugle til lord Walter Rothschild. De erfaringer han gjorde der, blev grundlaget for hans overvejelser over evolutionsteorien. I 1931 rejste han til USA for at arbejde med fuglesamlingen i American Museum of Natural History i New York, som er blandt de største naturvidenskabelige museer i verden. Han blev omtrent 20 år i New York, men i 1953 skiftede han til Harvard Universitetet i Massachusetts, hvor han var en vigtig årsag til, at evolutionsteorien blev bedre anset hos de amerikanske biologer. Efter sin pensionering i 1975 arbejdede han videre på Museum of Comparative Zoology ved Harvard.

Betydning 
Mayr blev berømt som den vigtigste fortaler for den "syntetiske evolutionsteori", der bragte Charles Darwins tanke om "naturlig udvælgelse" i overensstemmelse med opdagelserne inden for genetikken. Han skrev grundlæggende arbejder om systematik og særligt om begreberne art og artsdannelse. I 1942 kom hans mest betydende bog: Systematics and the Origin of Species med dyberegående, filosofiske afhandlinger om typologi og essentialisme. I 1998 og 2001 udkom hans sidste bøger: This is Biology og What Evolution is.

Udvalgte værker 
 Systematics and the Origin of Species (1942)
 Methods and Principles of Systematic Zoology (1953)
 Animal Species and Evolution (1963)
 The Growth of Biological Thought (1982)
 This is Biology: The Science of the Living World (1998) 
 What Evolution is (2001)

Citater 
 "Der er intet, som kan understøtte forestillingen om en personlig Gud. Jeg er ateist. Der har været store evolutionsbiologer, der troede på Gud. Men jeg har aldrig forstået, hvordan man kan have to fuldstændigt forskellige lag i hjernen, hvor det ene rummer videnskab og det andet religion."
 "Jeg tror ikke på noget overnaturligt, men jeg tror heller ikke, at vi kun er sat i verden for at more os. Vi er i verden for at gøre menneskeheden en smule bedre."

Se også 
 Evolutionsteori
 Tidslinje for evolutionsforskning
 Art
 Artsdannelse
 Stephen Jay Gould

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Ernst Mayr (1904) 
 nano.de: Ernst Mayr 

Biologer fra Tyskland
Biologer fra USA
Tysk-amerikanere
Hundredårige
Ornitologer fra USA
Ivan Sutherland

Ivan Edward Sutherland (født 1938 i Hastings Nebraska), amerikansk datalog, pioner inden for computergrafik og interaktive anvendelser af computere, medstifter af firmaet Evans and Sutherland og Sun Microsystems Laboratories. Sutherland er kendt som ophavsmand til Sketchpad. Ivan Sutherland er lillebror til Bert Sutherland.

Sutherland har en bachelor-grad i svagstrøm fra Carnegie Mellon University (1959), en master-grad i datalogi fra Caltech (1960), og en Ph.d. fra MIT (1963). 

Emnet for Sutherlands Ph.d. afhandling (1963) var Sketchpad, inspireret af Vannevar Bush vision om Memex. Sketchpad var et af de første computer systemer der anvendte interaktiv grafik. Sketchpad fik stor betydning for Douglas Engelbarts On-Line System og for udviklingen af grafiske brugerflader og udviklingen af systemer til interaktiv grafik. Sketcpad regnes for forbilledet for alle CAD systemer.

Efter endt uddannelse blev Sutherland ansat hos NSA og derefter i perioden 1964-1965 hos ARPA som leder af IPTO. Fra 1966 frem til 1980 var Sutherland ansat på Harvard University, University of Utah og Caltech. Sutherland har som forsker yder fundamentale bidrag inden for 3-D-computergrafik, interaktive systemer, CAD, virtual reality, systemer til design af kredsløb og VLSI chips (sammen med Carver Mead), og robotter.

I 1968 etablerede Sutherland sammen med David Evans firmaet Evans and Sutherland, som udvikler avancerede systemer til computergrafik, herunder både software og special-hardware til 3-D-computergrafik. Evans and Sutherland har bl.a. udviklet flysimulatorer og avancerede systemer til USA's militær. Både John Warnock, stifteren af 
Adobe, og Jim Clark, stifteren af Silicon Graphics og Netscape, har været ansat hos Evans and Sutherland. Sutherland drev Evans and Sutherland parallalt med sine stillinger på universiteter.

I 1980 startede Sutherland sammen ned Bob Sproull virksomheden Sutherland, Sproull & Associates. I 1990 blev virksomheden (og dens patenter) opkøbt af Sun Microsystems og omdannet til Sun Microsystems Laboratories, med Sutherland som leder. 

Sutherland har i årenes løb taget mere end 10 patenter. Ivan Sutherland modtog i 1988 Turing Award for Sketchpad og for sine bidrag til computergrafik.

Literatur 
 I.E. Sutherland: Sketchpad--A Man-Machine Graphical Communication System MIT Lincoln Laboratory Technical Report #296, januar 1963. 
 I.E. Sutherland: Ten Unsolved Problems in Computer Graphics, Datamation, maj 1966.
 I.E. Sutherland & T.H. Myer: On the Design of Display Processors, Communications of the ACM, juni 1968.
 I.E. Sutherland: A Head-Mounted Three-Dimensional Display, AFIPS Conference Proceedings, 1968.
 I.E. Sutherland: Computer Displays, Scientific American, juni 1970.
 I.E. Sutherland & Mead, C.A.: Microelectronics and Computer Science, Scientific American, september 1977.
 Raibert, M.H. & I.E. Sutherland: Machines That Walk'', Scientific American, januar 1983.

Eksterne adresser 

 Biografi af Ivan Sutherland

Eksterne henvisninger 

Dataloger fra USA
Alumni fra California Institute of Technology
Ansatte ved California Institute of Technology
Alumni fra Massachusetts Institute of Technology
Anna Sophie Reventlow

Anna Sophie, dronning af Danmark-Norge, født komtesse Reventlow (16. april 1693 – 7. januar 1743) var dronning af Danmark-Norge fra 1721 til 1730 som ægtefælle til Frederik 4. Hun var i modsætning til alle hidtidige danske dronninger ikke af kongelig byrd, men datter af den adelige storkansler greve Conrad Reventlow til Clausholm.

Biografi 

Anna Sophie blev født den 16. april 1693 på Clausholm i Østjylland som datter af storkansler Greve Conrad Reventlow og Sophie Amalie von Hahn. I 1711 mødte hun kong Frederik 4. ved et maskebal på Koldinghus, og de blev forelskede. Kongen bortførte hende året efter fra hendes hjem på Clausholm og ægtede hende til venstre hånd, da han allerede var gift med dronning Louise. Ved dronning Louises død i 1721 ægtede kongen Anna Sophie til højre hånd, og hun fik titel af dronning.

De fik adskillige børn, men ingen overlevede de første år. Efterhånden blev ægtefællerne mere og mere præget af denne tragedie. Frederik 4. arbejdede næsten døgnet rundt. I deres sidste år sammen drømte de om at abdicere og trække sig tilbage til det Fredensborg Slot, som han havde ladet opføre efter italienske forbilleder.

Hun virkede i det skjulte og undgik åbenlyse politiske handlinger. Hendes yderst kapable slægtninge indtog efterhånden alle vigtige poster i statsadministrationen og gik under navnet "den reventlowske bande". Hun blev anklaget for bestikkelse, men aldrig dømt – resultatet af en undersøgelse blev mørkelagt. Krige, arbejdspres og sygdom umuliggjorde parrets rejser til Peter den Stores Sankt Petersborg og til Frankrigs Versailles for slet ikke at tale om det Italien, Frederik 4. havde besøgt og forelsket sig i som ung.

Da kongen døde i 1730, blev Anna Sophie forvist fra København til sit fødehjem, godset Clausholm i nærheden af Randers. Hadet mellem Anne Sophie og hendes stedsøn, Christian 6., blussede op. Hun blev frataget alle midler ud over Clausholm og pålagt livslangt eksil: Det var hende ikke tilladt at forlade godset. I sit eksil engagerede hun sig i bøndernes liv – og i at forskønne Clausholm med haver og alleer. En videreførelse af Frederiks drømme om italienske slotte, haver og villaer i det kolde Norden.

Hun led i sine sidste år af en alvorlig, ubehandlet sorgpsykose og blev mere og mere religiøs.

Søskende 
Anna Sophie havde søskende, hvoraf især den ældre halvsøster Christine blev kendt i samtiden, mens dronning Anne Sophie virkede politisk i halvmørke, var hendes søster gift med landets storkansler og var "madame la grande chancelliere"  – hun holdt litterær og politisk salon og formåede i sit hus at give besøgende en glans af enevældens Versailles. I praksis varetog hun en del af de pligter som dronning, der var umulige for Anne Sophie pga. hendes baggrund. Hun repræsenterede ikke et dynastisk valg med tilhørende alliancemuligheder, men sin slægt.

Børn

Noter

Litteratur

Eksterne henvisninger 
 

 Database over slægten Reventlow

Ikke-regerende dronninger af Danmark
Anna Sophie
Danskere i 1700-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Komtesser fra Danmark
Dronninger af Norge
Syren-slægten

Syren (Syringa) er en slægt med ca. 25 arter, som er udbredt i Mellemøsten, Centralasien, Østasien og Sydøsteuropa. Det er løvfældende buske eller småtræer med modsatte, hele blade. Blomsterne sidder samlet i endestillede stande. De enkelte blomster er 4-tallige og regelmæssige med langt kronrør og fire flige. Frugterne er kapsler med vingede frø.

 Himalayasyren (Syringa emodi)
 Ungarsk syren (Syringa josikaea)
 Fliget syren (Syringa x laciniata)
 Småbladet syren (Syringa microphylla)
 Hængesyren (Syringa komarowii ssp. reflexa)
 Almindelig syren (Syringa vulgaris)

 Syringa x prestoniae eller "Preston-hybrid"

Litteratur 
 Broder John L. Fiala: Lilacs. The Genus Syringa, 1998,