Zoo Praha

Zoo Praha (oficiálně Zoologická zahrada hl. m. Prahy) je zoologická zahrada v dolní části pražské Troje, otevřená 28. září 1931. Jedná se o příspěvkovou organizaci, jejímž zřizovatelem je Magistrát hlavního města Prahy. Jde o zoo s moderními pavilony a expozicemi, která se snaží představovat zvířata v podmínkách, které se co nejvíce blíží jejich přirozenému prostředí, což umožňuje její členitý terén. Podílí se na záchraně mnoha ohrožených živočišných druhů a u některých vede jejich celosvětové plemenné knihy. Světový věhlas získal chov koně Převalského; od roku 2011 se realizuje ochranářský projekt Návrat divokých koní. V říjnu 2021 se pražská zoo právě za tento projekt a za dlouholetý přínos k záchraně koně Převalského stala držitelem nejvyššího ocenění Světové asociace zoologických zahrad a akvárií WAZA Conservation Award. Historicky jde teprve o šesté udělení tohoto světově největšího vyznamenání pro zoologické zahrady. 

K 31. prosinci 2019 zoo chovala 5375 zvířat v 678 druzích.

Dlouhodobě je nejnavštěvovanější českou zoo. V roce 2011 byla poprvé překonána hranice 1,3 milionu návštěv ročně. Od roku 2016 překonává hranici 1,4 milionu návštěv, přičemž rekordní návštěvnosti bylo dosaženo v roce 2019. V roce 2009 se zoo stala dokonce nejnavštěvovanějším turistickým cílem v Česku. V roce 2018 i 2019 byla podle agentury CzechTourism třetím nejnavštěvovanějším turistickým cílem Česka, a to po Pražském hradě a lanovce na Petřín.

V roce 2007 byla prestižním časopisem Forbes Traveler zařazena mezi osm nejlepších zoo na světě. V roce 2015 se podle hodnocení uživatelů serveru TripAdvisor umístila mezi světovými zoo na 4. místě. Následně se dostala na 5. místo a toto umístění si udržela i pro rok 2018.

V roce 2020 se jako jediná z evropských zoologických zahrad dostala mezi 4 finalisty prestižního ocenění WAZA Conservation Award. Waza Conservation Award je oceněním pro členské organizace WAZA za mimořádný přínos na poli ochrany přírody a biodiverzity. Zmiňován byl zejména projekt Návrat divokých koní, ale právě kvalita všech aktuálních In situ projektů (Toulavý autobus, návrat supa mrchožravého do přírody a mnohé další) umožnila Zoo Praha postoupit do finále. V říjnu 2021 toto historicky významné mezinárodní ocenění pražská zoo obdržela. Zoo Praha jako jediná v ČR chová od roku 2022 pár luskounů krátkoocasých, kterému se v roce 2023 podařil první úspěšný odchov mláděte v rámci evropských zoologických zahrad.

Historie

První pokusy 
Prvním pokusem o založení zoologické zahrady v Praze byl otevřený dopis hraběte Mořice Sweerts-Sporcka, který 11. února 1881 otiskl pražský deník Prager Tagblatt. V něm hrabě vyzýval, aby na památku připravovaného sňatku korunního prince Rudolfa byla založena zoologická zahrada. I když se na tuto výzvu přihlásilo několik osob (a přišly i první peníze), byla tato myšlenka po kratších diskusích zapomenuta. Roku 1886 byla plánována ve Stromovce.

V 19. století se o založení zoo pokoušelo ještě několik osob, mezi nimi i národopisec Vojta Náprstek ze své pozice pražského radního, ale stále zůstávalo jen u prvních plánů. Jedinou výjimkou byla činnost „Spolku pro zoologickou zahradu v Praze“, který v roce 1891 založil JUDr. V. Novák. Po původním plánu umístit zoo na Nebozízku se spolek rozhodl nestavět zoo, ale vystavovat zvířata na několika místech v Praze. První částečně úspěšnou realizací této myšlenky bylo založení jedné takové stanice na Letné v roce 1896. Skládala se z ptačí voliéry, rybníka a opičince (pravděpodobně nikdy nezprovozněného). Fungovala až do roku 1906.

Jiří Janda 

V roce 1904 se diskuse o založení zoo rozproudila silněji. Hlavními protagonisty byli cestovatel Vilém Němec a středoškolský profesor Jiří Janda. Přípravou vybudování zoo byl o dva roky později pověřen primátorem Prahy dr. Grošem Jiří Janda (tehdy se uvažovalo o jejím umístění na vltavském ostrově Štvanici).

Nedostatek vhodných pozemků a válka však odsunuly realizaci na pozdější dobu. V roce 1919 zvolil Poradní sbor matematicko-přírodovědecký při ministerstvu školství a národní osvěty komisi k založení pražské zoologické zahrady. Ta v roce 1923 pověřila přípravnými pracemi Jiřího Jandu. Mezitím v roce 1922 daroval velkostatkář Alois Svoboda státu pozemky v Troji s podmínkou, že na nich má být vybudována také zoologická zahrada.

V roce 1926 se konala ustavující schůze Hospodářského, nákupního a stavebního družstva Zoologická zahrada a Jiří Janda se stal jeho prvním předsedou (jím zůstal až do roku 1932). Organizoval výstavbu prvních pavilónů, terénní úpravy a další přípravné práce. Musel ale odrážet i útoky oponentů – např. spisovatele Ignáta Hermanna a především svého dlouholetého soka Viléma Němce, jehož koncepce zoo nebyla magistrátem vybrána.

Otevření zoo 
Zoo byla otevřena 28. září 1931, tehdy ještě jako staveniště zoologické zahrady na ploše 24 hektarů. Jiří Janda se stal jejím prvním ředitelem.

Jako první byla postavena administrativní budova, výběh u hlavního vchodu, který byl původně určen pro vlky a navrhl jej Carl Hagenbeck a nyní slouží pandám červeným, dřevěný pavilónek pro lvy a tygry a voliéra dravců (nedochovala se, zřítila se v roce 1967 pod tíhou sněhu).

Prvním zvířetem v pražské zoo byla vlčice Lotta a po ní mladá lvice Šárka. Dalšími zvířaty byli mj. koně Převalského Minka a Ali (do té doby byli ustájeni na statku v Netlukách u Uhříněvsi). Herec Vlasta Burian daroval v roce 1934 do pražské zoo lachtany kalifornské Hýtu a Batula.

Povodně v roce 2002 
Pražskou zoologickou zahradu velmi poznamenaly ničivé povodně v srpnu 2002, kdy byla zatopena téměř polovina areálu. Zoo podle tehdejšího ředitele Petra Fejka neměla dostatečné informace, připravovala se pouze na padesátiletou vodu. Plná evakuace spodní části zahrady proto začala poměrně pozdě a některá zvířata se již přemístit do bezpečí nepodařilo.

Největší problém představovala evakuace pavilonu velkých savců. Utracen musel být agresivní sloní samec Kadir, u kterého hrozilo, že uplave (sloni jsou výborní plavci) a bude ohrožovat veřejnost. Evakuovat nebylo možné ani trojici hrochů. Samice Barborka se utopila, další samice Lentilka byla utracena, když hrozilo, že uplave. Samec Slávek přežil, po dvou dnech jej ošetřovatelé našli v patře pavilonu, kam jej voda vyplavila. Uhynul i pár hrošíků liberijských. Zachránit se povedlo dvě slonice, které bylo možné ze zaplavovaného pavilonu odvést a které byly uvázány do provizorních boxů v blízkosti hlavního vchodu.

Gorily byly přemístěny do protipovodňové věže. Ukázalo se ovšem, že voda vystoupá i tam, a bylo nutné přistoupit k evakuaci pomocí gumových člunů. Zachránit se ovšem nepodařilo samce Ponga, který ve věži nebyl nalezen. Z velkých šelem byl utracen lev Bert a jeden medvěd, jejichž evakuace byla vyhodnocena jako příliš riskantní.

Symbolem povodní se pak stal lachtan Gaston, který uplaval po Vltavě a podařilo se jej odchytit až u Drážďan. Při převozu zpět však pro velké vyčerpání uhynul. V dolní části zoo má originálně řešený podvodní pomníček.

Celkem zoo ztratila 134 zvířat, materiální škody pak přesáhly 230 milionů korun. Některé zasažené objekty čekala demolice. Namísto poničených objektů však v Troji vyrostlo několik unikátních staveb, které se svým pojetím blíží novému pohledu na funkčnost a smysl zoologických zahrad.

Úvahy o sloučení 
V roce 2008 se objevily zprávy, že již několik let (podle mluvčí botanické zahrady 10 let) se uvažuje o sloučení Zoo Praha a Botanické zahrady hl. m. Prahy. Proti sloučení a výsledkům auditu botanické zahrady se vyslovil například kurátor listnatých dřevin botanické zahrady Pavel Sekerka nebo Karel Jan Štolc. Rada hlavního města Prahy měla návrh projednat v roce 2009; od té doby však rozhodnutí nepadlo.

Uvažovalo se i o tom, že sloučenému subjektu by měl přibýt do správy i Trojský zámek.

Povodně v roce 2013 
Při povodních v roce 2013 došlo opět k zaplavení spodní části zoo. Materiální škody byly znovu velké, díky včasné evakuaci však tentokrát nedošlo k rozsáhlejším ztrátám na životech zvířat. Evakuaci usnadnilo i to, že sloni a hroši byli jen o několik měsíců dříve přestěhováni do nově vybudovaných pavilonů v horní části zoo, a starý pavilon velkých savců byl tak až na terária prázdný. Uhynuly pouze dvě čejky a několik králíků. Gorily tentokrát přečkaly záplavu v protipovodňové věži svého pavilonu. Po opadnutí vody bylo nutné některá zvířata evakuovaná ze zaplavených objektů dočasně přesunout do jiných zoo, než proběhla nutná rekonstrukce.

Orkán Herwart v roce 2017 
V 29. října 2017 přešel přes Česko orkán Herwart. Nevyhnul se ani Zoo Praha, která byla uzavřena (poprvé od červnových povodní 2013) nejen ve zmíněný den, ale také následující den, kdy byly likvidovány škody (otevřena opět dne 31. října 2017). Nedošlo k žádnému zranění zvířat, poškozeno však bylo několik vyhlídek (zejména u vlků) či seník. Polámané větve se staly zpestřením jídelníčku zvířat chovaných v zoo. Kdyby nebylo vichřice, pravděpodobně by byla překonána rekordní návštěvnost zoo z předchozího roku.

Dne 10. února 2020 došlo po více než dvou letech k uzavření zoo kvůli orkánu Sabine. Tento vítr však zoo nepoškodil.

Koronavirová pandemie v roce 2020 a 2021 - třikrát zcela uzavřeno pro návštěvníky 
Během koronavirové pandemie v roce 2020 byly z preventivních důvodů nejprve dne 10. března 2020 zrušeny všechny akce pro veřejnost. Dne 11. března 2020 došlo k uzavření všech pavilonů a vnitřních expozic. Dva dny později (dne 13. března 2020) byla do odvolání poprvé uzavřena celá zoo. V uzavřené zoo se následně pohybovala jen přibližně třetina běžného stavu zaměstnanců tak, aby byla zejména zajištěna péče o zvířata. Za čtyři týdny uzavření byly ztráty vyčísleny na takřka 20 mil. Kč.

Ve snaze přinášet informace o dění v nepřístupné zoo začal ředitel zoo Miroslav Bobek v pondělí dne 16. března natáčet krátká videa. Dne 17. března 2020 pak byl založen YouTube kanál Krátce ze zoo jako vlog s těmito videi a dalšími videi od chovatelů, která jsou rovněž stále k vidění na Facebooku. Každý den jsou uveřejněna videa o délce od půl minuty do dvou minut. Kanál měl dne 20. března 2020 v 10 hodin 1,31 tisíce odběratelů. Měsíc po založení odebíralo kanál na YouTube již 5,9 tisíc uživatelů (dne 17. dubna 2020 v 10 hodin) a některá z videí o slonech, gorilách a ďáblech medvědovitých přesáhla hranici 10 tisíc zhlédnutí. Do Velikonoc bylo na videích k vidění na 80 druhů zvířat.

Původní propagační kampaň tematicky zaměřená na dny zvířat byla přerušena a nahrazena kampaní s výzvou „Přijďte později“.V dubnu 2020 se zoo ve své komunikaci soustředila na mláďata narozená v období karantény, a to mj. s cílem motivovat veřejnost k tzv. adopci či sponzoringu zvířat tak, aby byla zoo finančně podpořena. Za první měsíc přišla na svět mláďata přibližně 30 druhů. Dne 21. dubna již bylo hlášeno přibližně 130 mláďat od více než 40 taxonů. Mezi nejvýznamnější mláďata narozená v době uzavření zoo se zařadila samice slona indického, samec tapíra čabrakového či hřebec koně Převalského. Za šest dní od vyhlášení akce se nově zapojilo 197 adoptivních rodičů a 160 individuálních sponzorů, a to s podporou v celkové výši 716 318 Kč. Dne 21. dubna zoo oznámila, že 692 dárců (adoptivních rodičů a sponzorů) přispělo částkou již 1 392 871 Kč.

Zoo byla v omezeném provozu (bez vnitřních pavilonů či klasických restaurací) otevřena dne 27. dubna 2020, tedy po 45 dnech uzavření areálu. To bylo nejdéle za celou historii zoo. Dle usnesení Vlády ČR byl zaveden systém on-line nákupu vstupenek bez provozu pokladen. Maximální počet návštěvníků na den byl stanoven na 8 500. Ještě před otevřením zoo v 9:00 bylo za živého televizního přenosu pokřtěno mládě tapíra čabrakového. Jelikož se daný den slaví jak Světový den tapírů, tak Den Morseovy abecedy, dostal samec jméno Morse. První den (27. dubna) zoo prošlo 1 329 návštěvníků, o den později již 2131 osob.

Za dobu uzavření zoo (resp. od 17. března do 26. dubna) bylo na YouTube kanálu Krátce ze zoo zveřejněno 254 videí od 41 autorů (zaměstnanců zoo). Za tu dobu kanál získal 6 418 odběratelů. Celkově 178 705 diváků zajistilo 1 102 313 zhlédnutí. Aktivita na této platformě má fungovat i po otevření zoo.

V pondělí dne 27. dubna zároveň začal Český rozhlas Dvojka ve spolupráci se zoo vysílat dvanáctidílný seriál 12 mláďat v době karantény (vysíláno po dobu tří týdnů od pondělí do čtvrtka) s cílem představit 12 nejzajímavějších mláďat narozených v době uzavření zoologické zahrady pro veřejnost. V prvních dnech tak byli představeni potomci u slonů indických, lemurů kata a koní Převalského, a to vždy formou rozhovoru s chovatelem.

Vzhledem ke značnému poklesu příjmů a zároveň zájmu návštěvníků zveřejnila zoo v posledním dubnovém týdnu možnost nákupu tzv. Vstupenky na lepší časy za výrazně vyšší ceny, než je obvyklé (až 10 000 Kč) s platností do konce roku 2021. Deset podporovatelů s nejvyšším příspěvkem má být provedeno areálem zoo jejím ředitelem Miroslavem Bobkem.

V době omezeného zpřístupnění se v sobotu dne 9. května 2020 narodilo další slůně, opět samička, čímž se sloní skupina rozrostla na devět členů. Stejného dne bylo dosaženo poprvé od opětovného zpřístupnění k překonání hranice pěti tisíc návštěvníků během jednoho dne.

Pavilon měly být a byly zpřístupněny dne 25. května 2020.

V sobotu dne 30. května 2020 byl otevřen nový expoziční celek Darwinův kráter, který prezentuje australskou faunu a floru. Zároveň se jednalo o první víkendový den, navíc slunečný, bez povinnosti koupě vstupenek online. Zájem o zoo byl obrovský, a tak se areál již ve 13 hodin dostal na denní limit návštěvnosti a zoo nemohla pustit další návštěvníky.

Ode dne 4. června byl limit denní návštěvnosti nastaven Ministerstvem zdravotnictví ČR na 250 osob na hektar, v případě Zoo Praha tedy na 14 500 osob na den.

Dne 28. září se každoročně koná tradiční Výroční slavnost u příležitosti výročí otevření areálu. V roce 2020 však neproběhla podle původního plánu, aby nedošlo ke kumulaci návštěvníků ve vnitřních prostorách. Oficiální otevření pavilonu hrochů po rekonstrukci filtrace a představení hrocha Tchéca veřejnosti (dopolední část programu) tak byla vysílána prostřednictvím živých vstupů na ČT24.

Kvůli druhé vlně koronavirové pandemie byla Zoo Praha od pátku 9. října 2020 do 3. prosince podruhé uzavřena pro veřejnost.  Těchto 55 dní překonalo jarní rekord v délce období bez návštěvníků. O dění v zahradě se tak její příznivci opět dozvídali skrze YouTube kanál Krátce ze zoo a další sociální sítě. V listopadu 2020 měl vlog "Krátce ze zoo" již přes 9 tisíc odběratelů. Aby alespoň částečně podpořila příjem financí umožnila Zoo Praha nákup tzv. Stravenek , jejíž koupě přispěje na krmení vybraného druhu zvířete. Také v průběhu druhého uzavření se rodila významná mláďata. Jednoznačně jim vévodí mládě orangutana sumaterského, jehož narození připadlo na státní svátek 17. listopadu.

Tradiční rozsvícení vánočního stromečku proběhlo v přímém přenosu, součástí programu bylo i slavnostní předání ocenění Malý, Divoký a Velký Richard.

Od 3. prosince 2020 byla zoo znovu otevřena pro veřejnost, byť v omezeném režimu. Otevřené byly pouze některé pavilony, např. Pavilon šelem a plazů či Pavilon goril, pro omezený počet návštěvníků, ostatní pavilony zůstaly zavřeny. V souvislosti s přechodem do 4. stupně protiepidemického systému PES na základě usnesení vlády ze dne 14. prosince 2020 byla zoologická zahrada od pátku 18. prosince až do odvolání opět uzavřena. Třetí úplné uzavření zoo trvalo až do 15. dubna 2021  tedy celkem dalších 118 dní.

Zoologická zahrada byla s postupným rozvolňováním protiepidemických opatření nejprve otevírána pro návštěvníky v omezeném režimu  až do 22. června 2021, kdy bylo konečně možné otevřít zoologické zahrady opět bez omezení. 

Život pražské zoo během 173 dní zcela bez návštěvníků – v období od začátku března 2020 do konce února 2021 – je zachycen ve fotografické publikaci Ztichlá zoo.  Celkem byla pražská zoo v období od 13. března 2020 do 15. dubna 2021 pro návštěvníky zcela uzavřena neuvěřitelných 218 dní.

Vývoj stavů zvířat 
Počtem kusů i druhů zvířat patří dlouhodobě mezi největší zoo v Česku i Evropy. Na podzim 2018 byla pražská zoo pravděpodobně 10. druhově nejbohatší evropskou zoo.

Od roku 2005 chová zoo více než 600 druhů živočichů. Počet druhů zvířat se mezi lety 2000 a 2010 zvýšil takřka o 300 druhů, v porovnání s počátkem 90. let 20. století se zdvojnásobil. Od roku 2006 je víceméně dlouhodobě stabilní, pouze s výkyvy ovlivňujícími spíše celkový počet jedinců (často odchovy u plazů, úhyny u ryb apod.).

Návštěvnost 
Zoo Praha je dlouhodobě nejnavštěvovanější českou zoo.

Návštěvnost zoo prvně překročila hranici jednoho milionu návštěv během jednoho roku v roce 2005, a to v návaznosti na otevření pavilonu Indonéská džungle a narození prvního gorilího mláděte v Česku – samičky Moji. Od té doby se pravidelně drží nad touto hranicí a průběžně se zvyšuje. Poprvé přes hranici 1,4 mil. návštěv se návštěvnost dostala v roce 2016, kdy areál zaznamenal 1 448 353 vstupů. V roce 2017 činila návštěvnost o 3227 návštěv méně. Předpokládá se, že pokud by zoo nemusela být uzavřena kvůli vichřici Herwart, návštěvnický rekord z roku 2016 by byl překonán. V roce 2018 byl miliontý návštěvník přivítán 21. 8., tedy o dva dny později než v předchozím roce, ale návštěvnost následně opět překonala 1,4 mil. návštěv. Aktuálně platný rekord návštěvnosti byl dosažen v roce 2019: 1 456 526. Tento údaj je tak více než trojnásobný tomu z počátku 90. let 20. století.

18. dubna 2017 byl přivítán jubilejní návštěvník s pořadovým číslem 60 milionů.

Stavby a expozice 
Zatímco horní část zoo má přehledné rozložení s rozlehlými výběhy a několika velkými pavilony, dolní část je v tomto smyslu členitější – velké množství užších cest, řada menších staveb i velkých pavilonů. Ačkoliv je původní areál zoo součástí spodní části, další rozvoj v druhé polovině 20. století směřoval zejména do horního areálu. Dolní část u Vltavy se více rozvíjí opět až od počátku 21. století.

Pavilony 
V Zoo Praha se v červnu 2018 nacházelo 13 veřejnosti přístupných pavilonů. V září 2019 se počet pavilonů po otevření Rákosova pavilonu zvýšil na 14. Dne 30. května 2020 byl otevřen expoziční komplex Darwinův kráter. Při výroční slavnosti 28. září 2022 byl otevřen nový pavilon goril pojmenovaný Rezervace Dja.

V dolní části zoo se jedná o:

 Pavilon tučňáků (otevřen 1986, otevření po velké rekonstrukci 2004)
 Čambal – pavilon gaviálů (otevřen 2008)
 Terárium (bývalý pavilon velkých savců s teráriem) – dnes součást areálu Rezervace Bororo (otevřeno 1973), v červenci 2019 otevřena nová expozice Titicaca s vzácnými žábami vodnicemi posvátnými
 Pavilon Sečuán – pavilon prezentující ptačí faunu podhůří Himálaje (otevřen 2004, rekonstrukce 2018), 22. července 2023 otevřená rozšiřující Voliéra Sečuán 
 Pavilon velkých želv – želvy sloní, želvy obrovské, mladí varani komodští, doplňkově další druhy želv (otevřen 1998)
 Pavilon goril (otevřen 2001) – více viz Gorily v Zoo Praha
 Velemlokárium – pavilon velemloků čínských (otevřen 2014), hlavní atrakcí je největší velemlok v Evropě
 Pavilon šelem a plazů (otevřen 1991, otevření po 1. velké rekonstrukci 2004, otevření po 2. velké rekonstrukci 2012)
 Rákosův pavilon (otevřen 2019) – pavilon vzácných papoušků a exotických ptáků
 Darwinův kráter (otevřen 2020) – v rámci expozičního celku vnitřní expozice ďáblů medvědovitých či ježur a od května 2023 také páru vombatů obecných 

V horní části zoo se jedná o:

 Pavilon Indonéská džungle (otevřen 2004)
 Pavilon Afrika zblízka (otevřen 2004)
 Africký dům (otevřen 2001)
 Pavilon hrochů (otevřen 2013, po rekonstrukci filtrace otevřen 2020) – více viz Chov hrochů v Zoo Praha
 Údolí slonů (otevřen 2013) – více viz Chov slonů v Zoo Praha
 Pavilon Rezervace Dja (otevřen 2022) – nový pavilon pro gorily (viz Gorily v Zoo Praha), guerézy a další menší africkou faunu

Indonéská džungle 

Pavilon Indonéská džungle byl postaven v letech 2002–2004 na místě 50 let starého pavilonu opic. Ve své době se jednalo o největší a nejnákladnější pavilon pro zvířata v dějinách českých zoo. Jeho cena přesáhla 185 miliónů Kč. Indonéská džungle byla slavnostně otevřena 29. listopadu 2004.

Stavba – eliptický skleník – budí dojem džungle s úzkými cestičkami pro návštěvníky. Dvoupatrová expozice zahrnuje v horním patře vyhlídkové terasy na orangutany a makaky na ostrovech spolu s několika menšími terárii. V spodním patře jsou umístěna velká akvária, dva výběhy pro varany komodské a především rozsáhlé vodní plochy s vodopády a ostrovy, na kterých žijí makakové, vydry a binturongové. Přechodovou část tvoří jeskynní chodby, kde lidé mohou nahlédnout do života nočních tvorů – kromě kaloňů zde žijí např. velemyši, kuskusové nebo outloňové. Od roku 2022 byl v jeskynní části pavilonu zrušen chov kaloňů a vznikl zde unikátní prostor pro luskouny krátkoocasé.

Průchozí expozice 
V Zoo Praha se v červnu 2018 nacházelo 10 průchozích expozic. V září 2019 přibyla jedenáctá a dvanáctá v rámci Rákosova pavilonu. V červnu 2020 byla otevřena průchozí voliéra ptáků a průchozí výběh klokanů v rámci expozičního celku Darwinův kráter. Celkem se tak v zoo nachází 14 průchozích expozic.

 Ostrov lemurů
 Indonéská džungle – v pavilonu jsou na volno vypuštěni ptáci
 Sečuán – v pavilonu na volno vypuštění ptáci
 Příroda kolem nás – dvě průchozí voliéry českých ptáků v dolní části v zoo, v návaznosti na dětskou zoo
 Ptačí mokřady – systém voliér v dolní části zoo, z nichž dvě jsou pro návštěvníky průchozí
 Africké skály – průchozí voliéra několika druhů ptáků včetně ibisů skalních, kteří uletěli ze zoo po protržení sítě voliéry – viz Úlet ibisů skalních z pražské zoologické zahrady.
 Laguna (dříve Dunajská delta) – průchozí voliéra mokřadních ptáků včetně kolpíků bílých
 Velká voliéra dravců – vyhlídková podesta v obří voliéře
 Rákosův pavilon – část Nížinný les Nové Guineje a navazující voliéra Podhůří jižních And
 Darwinův kráter – průchozí výběh klokanů a průchozí voliéra mokřadních a vodních ptáků Austrálie

Expoziční celky

Památkově chráněné stavby 
 Černohouska – původně viniční usedlost byla přestavěna na malou restauraci, dnes cukrárna. Nachází se poblíž horní stanice lanové dráhy.
 Sklenářka – původní usedlost
 Gočárovy domky – původně tři stavby byly postaveny Josefem Gočárem jako první odbavovací hala pro letiště ve Kbelích. Při úpravách letiště byly dva dochované domky přeneseny do Zoo Praha, v roce 2011 po rekonstrukci otevřeny veřejnosti – Galerie Gočár a restaurace

Další stavby 
 Lanová dráha otevřená roku 1977
 Rozhledna Obora (2009–2018) – vybudována a zpřístupněna v roce 2009, v roce 2018 z důvodů zhoršení stavu demontována.
 Papírna s výrobou papíru ze sloního trusu – otevřeno dne 25. března 2016
 Budova toalet s expozicí trusu a koprolitů – otevřeno dne 30. března 2019

Výstavní prostory a expozice 
 Galerie Gočár (Galerie Gočárův dům) – umístěna v jednom z Gočárových domků, krátkodobé výstavy
 Jurta u výběhu koní Převalského, poblíž horní stanice lanovky – fotografické výstavy, otevřena v červenci 2014 – jaro 2019: výstava Orlí lovci, zima 2019/2020: Jak se divokým koním vrací svoboda: Ze skicáře malíře Jana Sováka
 Stálá expozice trusu a koprolitů – za pavilonem tučňáků v dolní části zoo, zpřístupněno dne 30. března 2019
 Expozice ankusů v pavilonu v Údolí slonů, zpřístupněno dne 27. listopadu 2016
 Výstavní terasa u vzdělávacího centra v dolní části zoo – příklady krátkodobých výstav: jaro 2019: První jízda Toulavého autobusu, od 4. ledna 2020: Ukradená divočina. Společně pro Austrálii (do 20. září), od 28. září 2020 Fotím v Zoo Praha

Další zajímavosti 
 Geostezka – geologická naučná stezka spojující dolní a horní část zoo, otevřena 31. března 2012 za účasti Zuzany Norisové a Ondřeje Brzobohatého, v červnu 2012 doplněná o paleontologické naleziště – hřiště a prodejní galerii minerálů a fosilií
 naučná stezka věnovaná osobnosti ředitele Zdeňka Veselovského – poblíž občerstvení Obora na nejvyšším místě zoo
 Historická štola a protiletecký kryt – v dolní části zoo, naproti voliéře Dunajská delta, u vstupu na stezku Zakázanka, otevřena 4. května 2014
 Zakázanka – vyhlídková cesta spojující dolní a horní část zoo, prochází cenným územím chráněným jako Přírodní památka Skály v zoologické zahradě, expozice evropských plazů
 sochy v areálu zoo – např. socha Radegasta

Budované a plánované expozice 

 Pavilon goril – Výstavbu nového pavilonu goril dlouhou dobu blokovalo vedení městské části Praha-Troja soudními spory. Zoo Praha chce přestěhovat gorily z dolní části záplavové oblasti do bezpečnější lokality za výběh Africké panorama. Součástí projektu je i nový vstup do zoo. Slavnostní zahájení výstavby nového pavilonu 9. listopadu 2019. Pavilon Rezervace Dja byl slavnostně otevřen 28. září 2022.
 Arktida – Plánuje se také výstavba nového expozičního celku Arktida zejména pro lední medvědy. Umístění v severozápadní nejchladnější části zoo. 
 Amazonie – V plánu je pavilon Amazonie, který by měl vyrůst na místě rezervace Bororo. Domov by v něm měli najít kapustňáci, harpyje nebo jaguáři.

Uvažovalo se i o pavilonu pro pandy velké. O zapůjčení pand jednalo Česko s Čínou, stavební povolení mohlo být dle informací z léta 2017 vyřízené v roce 2019. Později však nebyla tato jednání obnovena.

Činnost 

Zoo Praha je členem Světové asociace zoologických zahrad a akvárií (WAZA) a jiných organizací a účastní se mnoha záchovných a reintrodukčních programů. Mezi české patří záchrana čápů bílých i černých, sovy pálené, sýčků, puštíků a syslů.

Mezi mezinárodní projekty patří návrat koně Převalského, orlosupů a zubrů do volné přírody. V rámci Evropského záchovného programu (EEP) chová pražská zoo mnoho druhů zvířat, např. slony indické, gorily nížinné, levharty, lvíčky zlatohlavé, orangutany, pandy červené, žirafy Rothschildovy, tučňáky Humboldtovy a mnoho dalších. Pražská zoo vede mezinárodní plemenné knihy koně Převalského a leguána kubánského. Od roku 2004 je Zoo Praha i oficiálním záchranným centrem CITES pro zabavená zvířata.

Od roku 1999 zoo pro veřejnost vydává časopis Trojský koník, který informuje primárně o novinkách v zoo.

Pražská zoo nabízí mnoho vzdělávacích programů jak pro školy, tak i pro širokou veřejnost. Mezi ně patří i přednášky v budově vzdělávacího centra, průvodci po zoo, komentovaná krmení zvířat a mnoho dalších. Zoo Praha také spolupracuje s Přírodovědeckou fakultou Univerzity Karlovy, Českou zemědělskou univerzitou a jinými vysokými školami. V rámci vzdělávacího poslání se také snaží jít příkladem a praktikovat ekologické přístupy. Od září 2018 nechává rozdrtit a následně kompostuje rozložitelné použité nádobí.

V zoo ke konci roku 2018 pracovalo 234 osob (v hlavní činnosti), nejvíce z nich v chovatelských odděleních zoologického útvaru.

Celkové náklady Zoo Praha za rok 2018 dosáhly 443 mil. Kč.

Ochranářské aktivity 
Moderní zoologické zahrady se snaží plnit několik úkolů. Jedním z těch, jejichž role stále více stoupá, je ochranářská práce. Ochrana přírody může probíhat buď ex-situ (tj. vlastní odchov zvířat v zoo), nebo in-situ (ochrana druhů a biotopů v místě původu/výskytu). Ne všude je však ochrana přímo v místě původního rozšíření možná, a tak je nutné budovat záložní populace v zoologických zahradách.

Na počátku roku 2020 se zoo zapojila do osvětové ochranářské kampaně Ukradená divočina, která je zaměřena na problémy ilegálního obchodu se zvířaty. U vzdělávacího centra byla instalována výstava fotografií.

Ochrana ex-situ 
Pro chov zvířat v lidské péči je nezbytná vzájemná spolupráce mezi zoologickými zahradami a dalšími zařízeními, zvláště pak u ohrožených druhů. Zoo Praha se zapojuje do evropských i mezinárodních programů, v rámci nichž je koordinován chov řady ohrožených druhů živočichů. Některé tzv. záchovné programy a plemenné knihy vede přímo Zoo Praha. Jiné druhy, v jejichž chovu je úspěšná, může koordinovat jiná významná zoo. Pro některé ohrožené druhy ale není záchovný program (popř. plemenná kniha) připraven, neboť je počet úspěšných chovatelů příliš malý. Na jaře 2018 spravovala zoo celkem 15 plemenných knih.

Seznamy druhů, pro něž vedla zoo plemenné knihy, záchovné programy a monitoringy ke konci roku 2019

Evropský záchovný program (EEP) 
 komba ušatá
 bažant Edwardsův
 sup mrchožravý

Evropská plemenná kniha (ESB) 
 hroznýšovec kubánský
 orlicie bornejská
 želva černavá
 gaviál indický
 krokodýl kubánský
 velemyš obláčková
 velemyš největší
 přímorožec beisa
 satyr Cabotův

Mezinárodní plemenná kniha (ISB) 
 kůň Převalského

Monitoring druhu EAZA 
 hutie kubánská
 mara slaništní
 komba jižní
 tahr himálajský
 komplex kočky bengálské sensu lato
 lori vlnkovaný
 lori sumbawský
 tricha orlí
 amazoňan jamajský

Seznamy druhů, pro něž vedla zoo plemenné knihy a záchovné programy na jaře 2018

Evropský záchovný program (EEP) 
 sup mrchožravý – chov v Zoo Praha
 bažant Edwardsův – chov v Zoo Praha
 hroznýšovec kubánský – chov v Zoo Praha

Evropská plemenná kniha (ESB) 
 gaviál indický – chov v Zoo Praha
 hroznýšovec kubánský – chov v Zoo Praha
 orlície bornejská – chov v Zoo Praha
 želva černavá – chov v Zoo Praha
 komba jižní – chov v Zoo Praha – od září 2018 již jen v nižší úrovni evropského monitoringu
 komba ušatá – chov v Zoo Praha – od září 2018 povýšeno evropský záchovný program
 přímorožec beisa – chov v Zoo Praha
 velemyš největší – chov v Zoo Praha
 velemyš obláčková – chov v Zoo Praha
 amazoňan jamajský – chov v Zoo Praha
 bažant Edwardsův – chov v Zoo Praha
 satyr Cabotův
 sup mrchožravý – chov v Zoo Praha

Mezinárodní plemenná kniha (ISB) 
 kůň Převalského – chov v Zoo Praha
 leguán kubánský – chov v Zoo Praha

Celkové zapojení do záchovných programů a plemenných knih 
Celkové zapojení do záchovných programů a plemenných knih – stav k 31. prosinci 2019:

 74 druhy zařazené do evropských záchovných programů (EEP)
 45 druhů vedených v mezinárodních plemenných knihách (ISB)
 62 druhů vedených v evropských plemenných knihách (ESB)

Celkové zapojení do záchovných programů a plemenných knih – stav k 31. prosinci 2018:

 64 druhy zařazené do evropských záchovných programů (EEP)
 45 druhů vedených v mezinárodních plemenných knihách (ISB)
 68 druhů vedených v evropských plemenných knihách (ESB)

Celkové zapojení do záchovných programů a plemenných knih – stav k 31. prosinci 2016:

 59 druhy zařazené do evropských záchovných programů (EEP)
 48 druhů vedených v mezinárodních plemenných knihách (ISB)
 66 druhů vedených v evropských plemenných knihách (ESB)

Zapojení do ochranářských programů – stav k 31. prosinci 2019:

 557 druhů ohrožených podle Červeného seznamu IUCN
 274 CITES druhů uvedených v příloze A nařízení Rady (ES; zákaz mezinárodního obchodu)
 37 druhů zvláště chráněných živočichů České republiky – stav k 31. prosinci 2018:

 563 druhů ohrožených podle Červeného seznamu IUCN
 269 CITES druhů uvedených v příloze A nařízení Rady (ES; zákaz mezinárodního obchodu)
 41 druhů zvláště chráněných živočichů České republiky – stav k 31. prosince 2016:

 132 druhy ohrožené podle Červeného seznamu IUCN (zařazené v kategoriích „zranitelný“ až „vyhubený v přírodě“)
 91 CITES druhů uvedených v příloze A nařízení Rady (ES; zákaz mezinárodního obchodu)
 45 druhů zvláště chráněných živočichů České republiky

Ochrana in-situ 
Zoo Praha se dlouhodobě a zejména pak v posledních letech snaží zapojovat do mezinárodních in-situ projektů, a i několik vlastních projektů vytvořila. Marketingově jsou tyto aktivity prezentovány pod sloganem „Pomáháme jim přežít“. Projekty podporuje i veřejnost podpořit pomocí DMS nebo odevzdáním starého mobilu (na ochranářské konto jde 10 Kč za každý kus, od roku 2010 se podařilo vybrat do konce léta 2018 již takřka 700 000 Kč, dle zprávy z počátku září 2018 jde o peníze z konkrétně 69 280 ks telefonů).

Vybrané mezinárodní in-situ projekty

Přehled nejvýznamnějších in-situ projektů, v nichž je zapojena Zoo Praha:

 Návrat divokých koní – koně Převalského, Mongolsko (Zoo od roku 1959 vede mezinárodní plemennou knihu. Od roku 2011 organizace vlastních transportů koní do Mongolska /ve spolupráci s Armádou ČR a organizací ITG/. V letech 2011–2019 se jednalo o převoz 34 jedinců z Česka (resp. evropských chovů) a o další čtyři v rámci vnitrostátního převozu v roce 2016.)
 Toulavý autobus a další aktivity ve střední Africe – gorily nížinné, Kamerun (Projekt zaměřený na zlepšení přístupu mladé generace k ochraně goril a dalších živočichů, i přírody jako celku. Podpora strážců rezervací.)
 Ochrana gaviála indického (Ochrana velkého druhu krokodýla v Indii, který dnes patří mezi kriticky ohrožené. Podpora sledování zvířat proti pytlákům i důraz na osvětu.)
 Ochrana supa mrchožravého (Aktivity spojené s návratem nejohroženějšího evropského supa do bulharské domoviny. Zoo Praha zároveň koordinuje chov tohoto druhu v evropských zoo.)
 Reintrodukce orlosupa bradatého (Vypouštění dravců do původního alpského prostředí)
 Ochrana sajgy mongolské (Monitoring této vzácné antilopy, přispění k porozumění jejich života, a zabránění tak šíření nemocí, jimiž jejich populace strádá.)
 Podpora Přísně chráněné oblasti Velká Gobi A (Projekt navazuje na úspěšné aktivity s koňmi Převalského v jiné mongolské rezervaci a zaměřuje se na ochranu medvědů a zejména divokých velbloudů.)
 Návrat adaxů do severoafrických pouští (Monitoring a zamezení ilegálního zabíjení zvířat)
 Návrat zubrů na Kavkaz
 Ochrana laoše (Hrozba vyhubení, snaha založit záchranný chov v lidské péči)
 Ochrana jihoasijských pěvců (Podpora chovu vzácných ptáků, zejména krasek krátkoocasých či sojkovců na Jávě – metodická výuka chovu ohrožených sojkovců Cikananze, Jáva, Indonésie)
 Reintrodukce majny Rotschildovy na Bali
 Ochrana sojkovce modrotemenného (Podpora životaschopné populace v Číně)
 Záchrana výra filipínského (Podpora vytvoření životaschopné záložní populace v lidské péči – výstavba voliér v záchranné stanici na Filipínách)
 Ochrana saoly (Podpora zajištění přežití extrémně vzácné antilopy v JV Asii)
 Záchrana antilop Derbyho v Senegalu
 Ochrana gibonů annámských (Nomascus gabriellae annamensis) ve Vietnamu
 Pesisir Balikpapan (ochrana území Balikpapanského zálivu, východní pobřeží Bornea) – projekt Zoo Ústí nad Labem, Zoo Praha zapojena od listopadu 2018.
 Pomáháme jim přežít: bongo horský - výtěžek z prodeje jedinečných zážitkových programů zahrnujících blízká setkání návštěvníků zoo právě s bongy horskými je v rámci veřejné sbírky Pomáháme jim přežít využit pro podporu činnosti organizace Mt. Kenya Wildlife Conservancy

Ochranářské projekty na území Česka
 Návrat syslů do Trojské kotliny (Podpora kolonie syslů v areálu zoo, kde se zvířata vyskytovala až do 60. let 20. století) – ve spolupráci s AOPK
 Monitoring populace užovky podplamaté a užovky hladké a péče o ně (Snaha zachovat životaschopnou populaci užovek v místech jejich přirozeného výskytu a zároveň osvěta návštěvníků zoo)
 Ochrana ještěrky zelené (Revitalizace území v zoo pro podporu opětovného rozšíření tohoto dříve tradičně se vyskytujícího druhu)
 Monitoring volně žijící kolonie kvakoše nočního v areálu zoologické zahrady
 Pomáháme přežít českému karasovi - záchranný chov karase obecného v areálu pražské zoo a následné vypouštění  do předem vybraných lokalit 
 Návrat modráska východního v lokalitě Sklenářka - podpora obnovy populace motýlů na místě historického výskytu vhodnou péčí o lokalitu a vysazováním odchovaných housenek

Sbírka na pomoc Austrálii 
V reakci na rozsáhlé požáry v Austrálii vypsala Zoo Praha na počátku ledna 2020 sbírkovou akci Pomáhejte s námi australské fauně postižené požáry! jako speciální část dlouhodobého projektu (sbírky) Pomáháme jim přežít. Za dva a půl dne se podařilo získat přes jeden milion Kč; za dva a půl týdne pak téměř 13,5 mil. Kč. Za první měsíc sbírky byla pokořena hranice 20 mil. Kč. Na částce se v tu dobu podílelo 17 tisíc dárců, nejvyšší dar činil jeden milion Kč. Hned v úvodu akce věnovala Zoo Praha 160 000 Kč z tzv. Tří korun ze vstupu, a to konkrétně na sbírku Bushfire Emergency Wildlife Fund. Akce je plánovaná jako dlouhodobá na podporu přírody Austrálie.

V průběhu ledna a února 2020 byly podpořeny tyto organizace a aktivity:

 Bushfire Emergency Wildlife Fund pod správou organizace zoologických zahrad Zoos Victoria. Prostřednictvím těchto financí je zajišťována akutní veterinární péče a také vědecký výzkum (např. náhradní zdroje potravy).
 NSW Wildlife Information Rescue and Education Service (WIRES) – největší australská organizace na záchranu volně žijících zvířat
 Adelaide Zoo – podpora koalů: veterinární péče
 Kangaroo Island Land for Wildlife, Klokaní ostrov
 Mt Rothwell – zejména podpora protipožárních opatření

Na podpoře se v únoru 2020 rovněž podílela chovatelka Zoo Praha přímo v Austrálii, konkrétně v Healesville Sanctuary.

V červnu 2020 byla uvedena výstava u vzdělávacího centra reflektující aktivity zoo v souvislosti se sbírkou, vydána brožura a rovněž proběhla tisková konference, na níž bylo oznámeno, že do 22. 6. 2020 bylo vybráno 22 761 332 Kč a již více než 20 mil. Kč bylo rozděleno.

Kromě bezprostřední pomoci směřovala podstatná část financí (takřka 13,5 mil. Kč) ke třem dlouhodobým projektům – posílení chovného programu paropuchy corroboree, podpoře chovného programu a vybudování nového útočiště pro klokany skalní (jižní) a translokace vakoplcha trpasličího.

Tuto sbírkovou akci podpořily rovněž další české zoologické zahrady, např. Zoo Na Hrádečku či Zoo Ostrava.

Významné chovatelské úspěchy

Významné prvoodchovy (výběr) 
Výběr významných odchovů k červnu 2023

Prvoodchovy v rámci světových zoo 
 kondor andský (1937) – dle nových zjištění pravděpodobně druhý odchov na světě po Zoo Berlín
 medvěd lední – první umělý odchov na světě, samička Ilun (1942)
 dracena guyanská (1998)
 hyena čabraková – první přirozený odchov na světě (1998)
 kůň Převalského – první umělý odchov na světě (2001)
 gekončík východoafrický (2007)
 amazoňan jamajský (2008)
 zebřička timorská (2008). Jedná se o poddruh zebřičky pestré
 želva Smithova (2008)
 agamka písečná (2012)
 paještěrka písečná (2012)
 agama stepní (2012)
 želva korunkatá (2012) – světový prvoodchov nejenom v zoo;
 sojkovec rezavouchý (2012)
 trnorep mezopotámský (2014)
 holub černobronzový (2017)

Prvoodchovy v rámci zoo Evropy 
 leguán kubánský – zároveň teprve druhý odchov ve světových zoo (1993)
 varan smaragdový (1996)
 medojed – první přirozený odchov v Evropě (2004)
 žluna větší (2005)
 šípovec nosatý (2006)
 sojkovec šedohnědý (2006)
 ketupa malajská – první přirozený odchov v evropských zoo (2009)
 promyka červená (2010)
 sojkovec dvoubarvý – první přirozený odchov v Evropě (2010)
 holub podkovní (2010)
 želva texaská (2010)
 sojkovec vlnkohřbetý (2011)
 želva pardálí – prvoodchov v druhé generaci (2011)
 agama turkestánská (2012)
 kachnička obojková (2014)
 rypoš obří (2014)
 klokan Hagenův (2016)
 batagur tuntong (2019)
 šnekojed kýlnatý (2019)
 leguán kyjoocasý (2019)
 želva dlaždicovitá (2023)
 luskoun krátkoocasý (2023)

Prvoodchovy v rámci zoo kontinentální Evropy 
 vydra hladkosrstá (2017)
 tricha orlí (2020)

Prvoodchovy v rámci českých zoo 
 pes hyenový (1957)
 hutie kubánská (60. léta 20. století)
 orangutan sumaterský (1971) – vůbec první orangutan narozený v Československu
 gepard štíhlý (1972) – druhý odchov na světě
 kasuár přilbový (1998)
 vari červený (1998)
 lori kardinálský (1998)
 volavčík člunozobý (1999)
 sup mrchožravý (2000)
 holub růžový (2001)
 přímorožec beisa (2001)
 takin indický (2001)
 gorila nížinná (2004)
 pásovec štětinatý (2004)
 akuči zelený (2004)
 kolpík růžový (2004)
 čáp simbil (2004)
 křepelka madagaskarská (2004)
 perepel šupinkový /perepel černokrký/ (2004)
 hrdlička jihoasijská (2004)
 lori tříbarvý (2004)
 lori zelenoocasý (2004)
 sojkovec černohrdlý (2004)
 bulbul červenouchý (2004)
 bulbul zahradní (2004)
 kuskus pozemní (2005)
 lvíček zlatohlavý (2005)
 hlodoun menší (2005)
 veverka kapská (2005)
 mangusta trpasličí (2005)
 manul (2005)
 bulbulčík černý (bělohlavý) (2005)
 irena tyrkysová (2005)
 kruhoočko japonské (2005)
 želva annámská (2005)
 želva tlustohrdlá (2006)
 sojkovec rezavočelý (2006)
 hoko přílbový (2006)
 křeček velký (2007)
 orlície bornejská (2007)
 želva kubánská (2007)
 želva Oldhamova (2007)
 dvojzoborožec nosorožčí (2007)
 muntžak malý (2008)
 velemyš obláčková (2008)
 talapoin severní (2008)
 husovec strakatý (2008)
 timálie rudolící (2008)
 bukáček malý (2009)
 sojkovec rezavokřídlý (2009)
 gundi saharský (2009)
 pásovec kulovitý (2009)
 tayra (2011)
 koroptev hnědoprsá (2011)
 zejozob africký (2012)
 slípka modrá (2012)
 špaček holohlavý (2012)
 kachna temná (2012)
 lori žlutoskvrnný (2012)
 sojkovec modrotemenný – společně se Zoo Plzeň (2012)
 svišť lesní (2013)
 volavka vlasatá (2013)
 kachnice bělohlavá (2013)
 želva ostnitá (2013)
 flétňák australský (2013) – oceněno v soutěži Bílý slon
 amazoňan rudoocasý (2014)
 amazoňan modrobradý (2014)
 amazoňan šedohlavý (2014) – jediné toho roku vylíhlé mládě v evropských zoo
 lori mnohobarvý balijský (2014)
 páv zelený (2014)
 puštík brýlatý (2014)
 bércoun rezavý (2014)
 klokan horský (2014)
 klokan bažinný (2015)
 komba jižní (2015)
 sob karelský (2015)
 sova indická (2015)
 labuť malá (2015)
 holub příčkoprsý (2015)
 gibon stříbrný (2015)
 kakadu palmový (2015) – zároveň jediný odchov rozmnožovací sezóny v evropských zoo
 mada modrotemenný (2016)
 dikobraz palawanský (2016) – zároveň druhý odchov v Evropě
 tamarín bělovousý (2016)
 sojkovec stříbrouchý (2016)
 zoborožec rýhozobý (2017)
 vlhovec Chapmanův (2017)
 kakadu palmový (první přirozený 2017)
 kormorán černobílý (2018)
 pekari Wagnerův (2019) – třetí zoo v Evropě
 ibis madagaskarský (2019)
 bažant bronzový (2019)
 varanovec bornejský (2018)

Ocenění 
Ocenění v soutěži Bílý slon o odchovek roku mezi českými a slovenskými zoo:

 1994: 1. místo: zoborožec kaferský; 2. místo: hrabáč kapský
 1995: 2. místo: marabu africký
 1996: 2. místo v kategorii ptáci: kondor krocanovitý
 1997: 1. místo v kategorii savci: bodlín tanrek; 1. místo v kategorii ostatní: varan smaragdový; 2. místo v kategorii savci: hyena čabraková; 2. místo v kategorii ostatní: leguán kubánský; 3. místo v kategorii ptáci: orel bělohlavý; 3. místo v kategorii ostatní: želva skalní
 1999: 1. místo v kategorii ptáci: orlosup bradatý; 1. místo v kategorii ostatní: leguán nosorohý; 3. místo v kategorii ptáci: volavčík člunozobý
 2000: 2. místo v kategorii ptáci: sup mrchožravý; 3. místo v kategorii ptáci: kasuár přilbový
 2001: 2. místo v kategorii ptáci: lori černohlavý, 2. místo v kategorii ostatní: dracéna krokodýlovitá
 2002: 1. místo v kategorii ptáci: ledňák modrokřídlý
 2003: 1. místo v kategorii ptáci: lorikul modrobradý; 3. místo v kategorii ptáci: loríček rudobradý
 2004: 1. místo v kategorii savci: medojed kapský; 1. místo v kategorii ptáci: čáp simbil; 3. místo v kategorii ptáci: perepel černohrdlý; 3. místo v kategorii ostatní: varan mangrovový
 2005: 1. místo v kategorii ptáci: žluna větší; 1. místo v kategorii ostatní: agamka zajsanská; 2. místo v kategorii ostatní: agama osadní; 3. místo v kategorii savci: gorila nížinná
 2006: 1. místo v kategorii ostatní: želva annámská; 2. místo v kategorii savci: hlodoun menší; 3. místo v kategorii ostatní: vejcožrout rezavý
 2007: 1. místo v kategorii ostatní: varan komodský; 2. místo v kategorii savci: levhart obláčkový; 3. místo v kategorii ptáci: mandelík hajní; 3. místo v kategorii ostatní: šípovec nosatý
 2008: 1. místo v kategorii savci: velemyš obláčková; 2. místo v kategorii ptáci: amazoňan jamajský; 3. místo v kategorii ptáci: dvojzoborožec velký; 3. místo v kategorii ostatní: gekončík východoafrický
 2009: 2. místo v kategorii ostatní: želva Smithova; 3. místo v kategorii ptáci: ketupa malajská; 3. místo v kategorii ostatní: orlície bornejská
 2010: 1. místo v kategorii ptáci: amazoňan šedohlavý; 2. místo v kategorii ostatní: želva texaská
 2012: 2. místo v kategorii ostatní: želva pardálí jižní, 3. místo v kategorii ptáci: zejozob africký
 2013: 1. místo v kategorii ptáci: flétnák australský; 2. místo v kategorii ostatní: želva ostnitá
 2014: 1. místo v kategorii ptáci: kachnička obojková
 2019: 1. místo v kategorii ptáci: ibis madagaskarský
 V letech 1995–2010 Zoo Praha získala celkem 15 prvních míst, 15 druhých míst a 14 třetích míst, což je nejvíce ze všech zúčastněných zoo.

Ředitelé 

Ředitelé Zoo Praha od doby jejího otevření.
 Jiří Janda (28. září 1931 – 25. srpna 1938)
 V. J. Staněk (26. srpna 1938 – 31. října 1939)
 plukovník MVDr. Jan Vlasák (1. listopadu 1939 – 16. července 1946) 
 Jaroslav Wolf (6. června 1945 – 18. července 1945 jako dočasný národní správce)
 František Daneš (1. srpna 1946 – 30. dubna 1947)
 Antonín Turek (1. května 1947 – 28. února 1948)
 Karel Ješátko (1. března 1948 – 31. července 1948)
 Otakar Štěpánek (1. srpna 1948 – 28. února 1949)
 Zdeněk Jaroš (1. března 1949 – 28. března 1949)
 Cyril Purkyně (29. března 1949 – 30. června 1959)
 Zdeněk Veselovský (1. července 1959 – 31. prosince 1988)
 Miloslav Kalaš (1. ledna 1989 – 28. února 1990)
 Jiří Felix (25. ledna 1990 – 15. června 1990)
 Bohumil Král (15. června 1990 – 3. června 1997)
 Petr Fejk (4. června 1997 – 31. října 2009)
 Miroslav Bobek (od 1. ledna 2010)

Doprava 

K trojské zoologické zahradě již desítky let jezdí autobusová linka 112 z Holešovic, doplňovaná midibusovou linkou 236 ze sídliště Bohnice. V minulosti sem bývaly v sezóně provozovány jako posila i speciální (tzv. účelové) zrychlené autobusové linky. Dnem 5. dubna 2008 byla zahájena doprava na lince tzv. zoobusu, rychlíkové linky, které bez zastavování v mezilehlých zastávkách jezdí po trase Nádraží Holešovice – Zoologická zahrada. Linku objednává a platí zoologická zahrada (ročně 900 000 Kč), pro cestující je přeprava bezplatná, dopravcem je Dopravní podnik hl. m. Prahy a. s. Linka jezdí o sobotách, nedělích a svátcích, a to v desetiminutovém intervalu. Linka je označena písmeny ZOO. Od roku 2010 jezdí tuto linku dopravce DPÚK.

Turisticky atraktivní je doprava lodí, které mají nedaleko zoo přístaviště pravidelných plaveb. Podél Vltavy jsou parkoviště pro zájezdové autobusy a osobní automobily. Oblast je i cyklisticky atraktivní – po břehu řeky vede značená cyklotrasa č. 2 Praha – Drážďany. Zoo je vybavena stojany na jízdní kola a lze zdarma zapůjčit zámky pro jejich uzamčení. Z důvodu velké vytíženosti linky 112 uvažoval pražský magistrát i o tramvajové trati k jižní části zoo (podél Vltavy). V nejbližších letech však její výstavba není pravděpodobná.

Horní a dolní část zoologické zahrady spojuje od roku 1977 sedačková lanová dráha, kterou provozuje Dopravní podnik hl. m. Prahy a. s. Po zahradě jezdil také silniční vláček. Pro děti je v dolní části zoo v rámci dětského areálu určena i dětská tramvaj (v roce 2020 provoz přerušen, obnovení plánováno na rok 2021).

Galerie chovaných druhů

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura 
 
 
 
 
 Presskit k tiskové konferenci Zoo Praha 15. 3. 2018 "Vzácní a jedineční".

Související články 
 Josef Zelinka
 Gorily v Zoo Praha (+ Richard, Moja, Kamba, Tatu)
 Chov orangutanů v Zoo Praha
 Chov supa mrchožravého v Zoo Praha
 Gaston
 Gočárovy domky, Galerie Gočár
 Návrat divokých koní
 Skály v zoologické zahradě (přírodní památka)
 Úlet ibisů skalních z pražské zoologické zahrady

Externí odkazy 
 
 
 Oficiální stránky
 EAZA – Evropská asociace zoologických zahrad a akvárií
 Chov včel v Zoo Praha
 Fotoreportáž z procházky pražskou ZOO
 ZOO v Praze

 
Zahrady v Praze
Troja
Přírodní park Drahaň-Troja
Příspěvkové organizace hlavního města Prahy