Luk aorte

Luk aorte () se nastavlja na njen ushodni deo i produžava nishodni delom aorte.

Osobine i građa 
Početni deo aortnog luka je proširen () i na tom mestu aorta dostiže u prečniku i do 33 mm. Proširenje se projektuje u nivou druge rebarne hrskavice sa desne strane. Luk je dugačak oko 5–6 cm, konveksan na dole. Vrh luka dostiže nivo donje ivice spoja prvog rebra i grudne kosti. Završava se aortnim suženjem () u visini leve strane tela 4. grudnog pršljena.

Odnosi 
Preko prednje strane luka aorte prolazi levi živac vagus (), pored luka sa leve strane takođe prolazi i levi prečažni živac (). Ova strana luka aorte naleže na medijastinalnu stranu plućne maramice i ostavlja svoj otisak na unutrašnjom delu levog plućnog krila.

Zadnja strana aortnog luka dodiruje gornju šuplju venu, a zatim preko tankog sloja vezivnog tkiva naleže na levu stranu dušnika i jednjaka i potiskuje ih udesno. Zadnju stranu luka aorte ukršta levi povratni grkljanski živac (), koji zatim obilazi oko donje strane luka aorte. Ovaj živac je grana vagusa koja inerviše mišiće grkljana..
Između zadnje strane luka aorte i prednje strane račve dušnika nalazi se deo srčanog živčanog spleta.

Donja strana luka je konkavna. Ona prelazi preko desne plućne arterije (). Između aorte i plućne arterije nalazi se Botalova veza (ligamentum arteriozum), to je ostatak duktusa arterozusa, kanala koji u fetalnom periodu povezuje aortu sa plućnom arterijom.

Donja strana luka aorte u svom silaznom delu prelazi preko leve glavne dušnice (levog glavnog bronha) () i leve plućne arterije.
Ispod luka aorte nalazi se najveći ganglion srčanog živčanog spleta, Vristbergov ganglion.

Gornja strana luka aorte je konveksna. Od nje polaze tri velike arterijske grane: najpre brahiocefalično arterisko stablo (), u sredini je leva zajednička karotidna arterija ()i udesno leva potključna arterija ().

Suženje aorte () je završni deo luka aorte i nastaje odmah posle isključenja leve potključne arterije. Kalibar aorte u ovom suženju je oko 20 mm. Kod bolesti koarktacija aorte je aorta na ovom mestu još suženija oko 3–5 mm, što ometa arterijsku cirkulaciju donjih ekstremiteta.

Grane luka aorte 

Idući s desna ulevo od aorte se odvajaju 3 velike arterije koje snabdevaju krvlju glavu i gornje ekstremitete. To su:
 Brahiocefalično arterisko stablo () iz koga se izdvaja desna potključna arterija i desna zajednička karotidna arterija.
 Leva zajednička karotidan arterija ().
 Leva potključna arterija ().

Ovakav raspored javlja se u oko 70% slučajeva. Nekad se može javiti zajedničko stablo za dve ili sve tri velike grane aorte (u oko 23% slučajeva).

Poremećaji 
 Duktus arteruozus, kada postoji veza između aorte i plućne arterije (levo-desni šant).
 Koarktacija aorte je suženje aorte na prelasku u nishodni deo, postoji juvenilana i adultna forma.
 Disekcija aorte označava cepanje zida aorte, usled koga nastaje dvostruki lumen.
 Aneurizma aorte je proširenje aorte usled slabosti zida ove arterije.
 Takajaši arteritis je jedan oblik zapaljenja arterija, koji može zahvatiti i aortu.
 Sifilis, polno prenosiva bolest, koja u svojoj trećoj fazi dovodi do proširenja (aneurizma) aortnog luka.
 Ateroskleroza, stvaranje fivrozno-masnih ploča u zidovima krvnih sudova, koje nejčešće sužavaju njihov lumen.

Vidi još 
 Aorta
 Ushodni deo aorte
 Nishodni deo aorte
 Potključna arterija
 Zajednička karotidna arterija
 Plućna arterija

Literatura 
 Dr Dragoslav Bogdanović Anatomija grudnog koša Savremena administracija

Eksterni linkovi 

 Grejeva anatomija 

Kardiovaskularni sistem