alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Irssi

Az Irssi egy hálózati kommunikációt megvalósító számítógépes alkalmazás. Többnyire IRC-kliensként említik és használják, ám különböző kiegészítők révén megérti az ICB, az ICQ és a SILC protokollt is. Jobbára szöveges felületen használják, de rendelkezik grafikus felülettel is.

Képes Perl nyelven írt scriptek futtatására, aminek köszönhetően nagy fokú rugalmasságot tudhat magáénak. Rengeteg kiegészítő script létezik hozzá.

Támogatja az IPv6 szabványt, és képes SSL-en keresztül is kapcsolódni, egy időben akár több különböző szerverhez is.

A felvett szervereket továbbá képes hálózatokba sorolni, aminek révén hatékonyan kezelhetővé válnak a hálózat-specifikus beállítások, és az általa vezetett naplófájlok.

További információk 
 az Irssi hivatalos honlapja
 Irssi script-gyűjtemény
 Irssi Világnap

Szabad szoftverek
IRC-kliensek
Csatár (Veszprém)

Csatár (Csatár-hegy) Veszprém ún. zártkerti besorolású szőlőhegye, a város belterületétől 6,1 kilométernyire, nyugatra. 

A megyeszékhely önkormányzata által 1997-ben hozott rendelet alapján városrésznek nem minősülő területi egység népessége a 2001-es népszámlálás idején 98 fő volt, ugyanakkor további 420, folyamatosan nem lakott üdülő is található itt. A zártkert-terület beépítésének fokozódása – a városi vizellátást részben biztosító vízkutak – szennyeződését fokozhatja. Csatár(hegy) Veszprém felől a 8. sz. fkl. utat keresztezve, majd a Séd fölött átvezető híd után közvetlenül jobbra kanyarodva érhető el. A hegy csúcsán találjuk a híres veszprémi földrajztudósról, Cholnoky Jenőről elnevezett kilátót, ahonnan szép kilátás nyílik a városra és a Bakonyra.

A hegy neve szláv eredetű. A középkorban feltehetőleg a pajzskészítő iparosokat hívták csatárnak vagy csitárnak, a település egykori lakói valószínűleg ezt a foglalkozást űzhették. 
A hagyomány – egyik változata szerint – I. István seregeivel a Csatár-hegy lábánál elterülő mezőn győzte le a lázadó Koppány vezért. Ezt a mai történészek többsége vitatja, szerintük a csata helyszíne inkább Veszprémtől keletre keresendő. Viszont, az egyetlen olyan feltételezett helyszín, ahol korabeli fegyverleleteket találtak közvetlenül a talajszint alatt. Az eszközök megtekinthetők a veszprémi Laczkó Dezső Múzeumban.

A hegyen található kápolnát az itt remetéskedő Frater Nerbt Hilarius építette adományokból.1767-ben. Csatár a 18. század óta búcsújáró hely, a búcsúkat minden évben, május első vasárnapján rendezik. A tengerszinttől számítva 375 méter magas „hegy” a Bakony része. A hegy gyomrában található, 50 méter hosszú és 12 méter mély Csatárhegyi-barlang feltárása a közelmúltban fejeződött be; az üreg a Pannon Egyetem Barlangkutató Egyesületének gondozásában van, csak vezetővel járható be.

Veszprém városrészei
Csemegekukorica

A csemegekukorica  (Zea mays var. saccharata vagy Zea mays var. rugosa ) a kukorica (Zea mays) emberi fogyasztásra termesztett változata.

A csemegekukoricának jelentős a tápértéke, kitűnő ízanyagai mellett, sok energiát is szolgáltat. 100 g-on ként, 3-4 g fehérjét, 20 g szénhidrátot, 8–12 mg C-vitamint, de vasat, foszfort, karotint, és meszet is tartalmaz.

A csemegekukorica ízét a benne lévő cukortartalom határozza meg, amely zsenge, ún. tejes-érési állapotában a legnagyobb. Érettebb állapotában már kevesebb benne a cukor, keményebb és kevésbé élvezhető.

Felhasználhatjuk főzve köretnek, vagy köretek kiegészítésére, más zöldségekkel együtt savanyúságnak; saláták igen kedvelt kiegészítője, de mélyhűtve tartósíthatjuk is. Üzletekben konzerváltan kapható. Beérett állapotban őrölve, lisztként, vagy daraként a kukoricás ételek alapanyaga.

Csaló árusok a nyári kukoricaszezonban sokszor takarmánykukoricát próbálnak meg eladni a vevőknek, pedig ízben nagy a különbség a két változat között.

A kukoricát az Óvilágba először Kolumbusz Kristóf hozta be 1493-ban. A spanyolok és a portugálok terjesztették el a 16. sz. elejétől Afrikában, Ázsiában, Ausztráliába pedig a hollandok, angolok vitték el a 17–18. században.

Gyógynövények
Perjefélék
Zöldségek
Növényváltozatok
Cékla

A cékla (Beta vulgaris L. ssp. esculenta Gurke var. rubra vagy Beta vulgaris convar. crassa prevar. conditiva), más néven céklarépa, ritkábban vörös répa, régóta ismert salátanövény. Ugyanennek az alfajnak egy másik változata a spenótra emlékeztető mángold.

Származása, elterjedése 
A cékla a Földközi-tenger környékén őshonos, már i. e. 3000-ben ismerték. Magyarországon a 17. században vált ismertté. Lippai János a vörös, fehér és sárga változatát is leírta, a modern, étkezést szolgáló fajták a 19. és a 20. században terjedtek el.

Gyógyászati hatása 
A cékla gyógyászati hatása annak köszönhető, hogy tele van antioxidánsokkal, amelyek a sejteket külső szabad gyökök támadásától védik. Az antioxidáns hatását a TAC számmal (Total antioxidant capacity) jelölik.

Gátolja a ráksejtek szaporodását, vérképző, a sav-bázis egyensúlyt, a máj anyagcsere-folyamatait szabályozza. Továbbá a céklalében megtalálható tápanyagok csökkenthetik a magas vérnyomást, javíthatják az állóképességet illetve a máj működését is.

Források

További információk 
 Céklából készülő savanyúság receptek
 A cékla termesztése és konyhai felhasználása
 Savanyúság.lap.hu - linkgyűjtemény
A cékla termesztése és felhasználása

Kapcsolódó szócikkek 
 betanin
 geozmin

Növényváltozatok
Disznóparéjfélék
Zöldségek
Gyökérzöldségek (kulinária)
Feketegyökér

A feketegyökér (Scorzonera hispanica) az őszirózsafélék (Asteraceae) családjába tartozó, Magyarországon vadon is előforduló, kevéssé ismert zöldségnövény, tápanyagokban gazdag gyökerét fogyasztjuk. Gyökerének magas kb. 12% cukortartalma, 6 mg C-vitamin, B1-, B2-vitamint, de nikotinsavat, és ásványi sókat is bőven tartalmaz.

Jellemzők 
Leveles szárú, közel 1 méter magas évelő. Ép szélű levelei tojásdadok, hosszan elkeskenyedő, kihegyezett levélcsúccsal. A fészekvirágzat 2–3 centiméter átmérőjű, a nyelves virágok sárgák, a termés 1,5 centiméter hosszú, 1,5 milliméter átmérőjű, hengeres formájú, világos színű. Májustól júliusig virágzik.

Változatok 
 S. hispanica var. sinuata Wallr.: A levelek nem ép szélűek, hanem finoman fogazottak.
 S. hispanica var. glastifolia (Wild.) Wallr.: A levelek szálasak.

Termesztése 
Bár évelő növény, egyévesként (márciusi, április eleji vetéssel), ritkábban kétévesként (vetés: augusztus–szeptemberben) termesztik. Az első évben kifejleszti a gyökeret és a tőlevélrózsát, a második évben virágzik. Magja az első év után elveszíti csírázóképességét. Tápanyag- és (különösen a fejlődés korai szakaszában) vízigényes, a félárnyékot elviseli. A talajt mélyen fel kell lazítani, mert a gyökerek törékenyek. Felszedni októbertől lehet, de a talaj állapotától függően egész télen szedhető, fagymentesen tárolni nem kell.

Felhasználása 

Akár 40–50 cm hosszú kb. spárga-vastagságú fekete rudak, általában még némi földdel is a héjukon. Igazán akkor jók, ha szép egyenesek és nincsenek rajtuk rücskök, illetve akkor igazán frissek, ha feltörve ragadós lé folyik ki belőlük. Utóbbi tulajdonsága egy kicsit meg is nehezíti a kezelhetőségét, hisz hámozás közben is megszáradt ragasztó érzetét kelti a kezünkön. Épp ezért is ajánlott először a földet alaposan lemosni, majd gumikesztyűvel, folyóvíz alatt hámozni. A gyökér fekete héja alatt hófehér belső rejlik, ami nagyon könnyen és hamar megbarnul, ezért hámozás után azonnal citromos hideg vízbe kell áztatni. Elkészítését tekintve szinte minden megtehető vele, ami a spárgával is – azaz párolható, főzhető, süthető s karamellizálható is. Itt is érdemes megemlíteni, hogy a főzés során is elég sok ragacsos folyadék fő ki a feketegyökérből, megnehezítve a felhasznált edények tisztítását. Ízét tekintve spárgára és gyökérre (fehérrépa) emlékeztet.

Források
 Feketegyökér, a téli spárga

Zöldségek
Őszirózsafélék
Magyarországon őshonos növények
Növényfajok
Karalábé

A karalábé vagy kalarábé (Brassica oleraceae convar. acephala var. gongylodes) a káposztafélék családjába tartozó zöldségnövény.
Magas B1-, B2-, B6- és C-vitamin (63 mg/100 g) tartalma miatt ajánlatos a nyers fogyasztása. Tartalmaz még kalciumot, káliumot, magnéziumot, vasat, valamint meszet és foszfort is. Nem savanyítható, konzerválásra is alkalmatlan. Viszont egész évben termeszthető, és már tyúktojás nagyság elérésekor szedhető. A karalábét magas vitamintartalma miatt az alternatív gyógyászat hívei méregtelenítő hatásúnak tartják, de mindenképpen egészséges.

Fajták 
Vannak hajtatásra alkalmas fajták, amelyek rövid tenyészidejűek, hideg- és fényszegény körülményekhez alkalmazkodtak, valamint hosszabb tenyészidejű őszi-téli felhasználásra alkalmas fajták, amelyeknél lényeges szempont, hogy ne legyenek fásodásra hajlamosak.

Képek

Források

További információk 
 A karalábé termesztése és felhasználása 
 Tavaszi töltött karalábé recept

Brassica
Zöldségek
Növényfajták

cs:Košťálová zelenina#Kedluben
Karfiol

A karfiol avagy kelvirág (Brassica oleracea convar. botrytis var. botrytis) a vadkáposzta (Brassica oleracea) egy termesztett változata, nevezik még virágkelnek, virágos kelnek és olasz kelnek is. Elsősorban Európában népszerű zöldség, amelynek húsosan megvastagodott fehér virágait lapátszerű zöld levelek veszik körül. Akkor jó minőségű, ha teljesen fehér és rózsái szorosan illeszkednek egymáshoz.
Magas C-vitamin tartalmát  (60 mg/100 g) mélyhűtött állapotában is megőrzi. Ásványi sókban is gazdag. Fogyasztják húspótló ételként rántva, vagy darált hússal dúsítva rakott karfiolként, levesnek, előfőzve saláták alkotórésze is lehet, de savanyúságnak eltéve is igen kitűnő.

Termesztése 
A karfiolnak nagy a nitrogén és a káliumigénye, de érzékeny egyes mikroelemek hiányára is. Humuszban gazdag, tápanyagokkal jól ellátott talaj biztosíthatja a növény folyamatos fejlődését. A palántákat 60×50 cm, (vagy nagyobb), sor és tőtávolságra, március végén, a késői fajtákat július elején ültetik. Várható átlagos terméshozam 2–3 kg/m².

Magas fényigénye van, azonban a rózsái a napon megbarnulnak, ezért a belső leveleket, a kialakuló rózsa fölött összekötik.
Vízigénye nagy és szereti a magas páratartalmat, ezért a hazai viszonyok között, csak öntözéssel termeszthető gazdaságosan. Egyetlen napi szárazság tönkreteheti a termést. Azonban a sok öntözés hatására a talaj összetömörödik, ezért rendszeresen lazítani kell a talajt.

Fontosabb kártevői és betegségei 

Kártevői
 földibolhák
 bagolypille lárvák
 káposztalégy

Betegségei
 peronoszpóra
 botritiszes betegség

Védekezés 
A talajt, az ültetés előtt Basudinnal (350 g/100 m²) fertőtleníteni kell.
A kártevők megjelenésekor Unitron 40 EC, Flibol E, vagy Ditrifon 50 WP-vel (0,2%) védekeznek. A peronoszpóra ellen, már a megelőzésre is réztartalmú szereket használnak. Ilyenek lehetnek például a Cuprosan Super D -(0,3%), Rézoxiklorid 50 WP -(0,5%), Bordói por -(1%), vagy a Recin Super -(0,3%).

Néhány változata

Jegyzetek

További információk 
 Karfiol levesek
 Ételek karfiollal
 Karfiol.lap.hu - linkgyűjtemény

Brassica
Zöldségek
Növényfajták
Brokkoli

A brokkoli (Brassica oleracea convar. botrytis var. italica) a vadkáposzta (Brassica oleracea) egy termesztett változata. Közeli rokonai közé tartozik a karfiol, a fejes káposzta, a bimbós kel és a karalábé. A brokkoli sok vitamint tartalmaz, leginkább béta-karotint (pro-A), folsavat (B9) és aszkorbinsavat (C), de jelentős a tiamin (B1), riboflavin (B2), niacin (B3), kalcium, és vastartalma is. Fontos szerepe van a rákmegelőző étrendben.

A brokkolit már a rómaiak is ismerték és termesztették, Brassicának nevezték, ezt a nevet vette át az olasz nyelv is. Már az idősebb Caius Plinius Secundus megemlékezik  egy hasonló növényről. Ez nagyon hasonlított a ma is ismert brokkolihoz. Ez is bizonyítja, hogy Itália területén termesztették és fogyasztották ezt a zöldséget, a római korban. A brokkoli neve megemlítésre került Apicius szakácskönyvében is. Majd az 1560-as években találunk rá utalást Franciaországban. Ebben az időben Angliában még teljesen ismeretlen, mint termesztett növény. A 19. században az olasz bevándorlók vitték be Amerikába, de a növény csak az 1920-as években vált igen népszerűvé. Magyarországon, bár már régóta ismert zöldségnövény, nagyobb mértékben csak az utóbbi 20 évben terjedt el, a brokkolit immár sokféleképpen használják a háztartásokban. Kuktafazékban készítve megóvhatjuk a benne lévő vitaminokat, és mélyhűtésre is alkalmas. Nem csak rózsája, hanem szára is ehető.

Jegyzetek

További információk 
 A brokkoli termesztése és felhasználása 
 Brokkoli receptek
 Brokkoli a betevőn
 Brokkoli krémöntettel
 Brokkoli-karfiol saláta
 Nyugtalanság ellen
 Brokkolikrémleves

Brassica
Zöldségek
Növényfajták
Káposztafélék (kulinária)
Levélpetrezselyem

A levélpetrezselyem vagy metélőpetrezselyem egy fűszer- és dísznövény, amely a Petroselinum crispum növényfajnak két változatát foglalja össze.

Mindkettőt kizárólag lombjáért termesztik, amely a gyökérpetrezselyeménél dúsabb, dekoratívabb.

Gyökérzete kezdetben vékony, később elérheti a ceruzavastagságot is, de elágazó és legtöbbször összegabalyodott, ezért azt nem érdemes felhasználni.

Cserépbe ültetve nemcsak díszíti a lakást, hanem hasznos is a téli vitaminszegény hónapokban. Szabadföldbe már február végétől ültethető, az ilyen korai vetést május végétől szedhetjük. Egy-egy bokor kétharmadát tőből kitörve gyűjtsük!

Használhatjuk levesek, szendvicsek, hidegtálak, de bármely étel ízesítésére, díszítésére. A fodros metélőpetrezselyem illóolaj-tartalma kisebb mint a simalevelűé, ezért lehetőleg nyers állapotban fogyasztják vagy csak a főzés, sütés végén teszik az ételbe.

A két leveles változat 

fodros metélőpetrezselyem (Petroselinum crispum var. crispum) - az utóbbi években a kertekben gyorsan terjed. Gyökerei elágazóak és tömegük jelentéktelen. Annál értékesebb viszont a lombja, amit folyamatos szedés mellett is állandóan fejleszt a növény. A kertben áttelelve kora tavasszal friss, jóízű leveleket hajt, ezeket addig lehet szedni, amíg az új vetés megerősödik. Íze azonban nem olyan intenzív, mint a gyökérpetrezselyemé. Júniusban a tavalyi vetésű növények magszárba mennek. Zöldségágyak, sőt virágágyak szegélyezésére is lehet ültetni, így egyidejűleg díszít és hasznot is hoz. Legismertebb fajtája a mohafodrozatú metélőpetrezselyem, amelynek a neve nagyon találó: levelei fodrozottak, csipkés szélűek, halványzöldek.
sima levelű metélőpetrezselyem (Petroselinum crispum var. neapolitanum) - az előbbinél sötétebb, sima levelei vannak, amelyek jóval erősebb aromával rendelkeznek.

Források 
A petrezselyem termesztése és felhasználása 

Petrezselyem
Növényváltozatok
Fűszerek
Zöldségek
Zöldfűszerek (kulinária)
Saláta (egyértelműsítő lap)

saláta, Lactuca növénynemzetség
 A növénynemzetségbe tartozó növények magyar nevének része a „saláta”, ezen növények listája a növénynemzetségről szóló szócikkben olvasható.
 saláta, Lactuca sativa növényfaj, kerti saláta, leveles saláta; változatai közé tartozik a fejes saláta, a kötözősaláta, a tépősaláta és a jégsaláta, melyek mindegyikét nevezik egyszerűen salátának is
 saláta, étel, jellegzetes meleg- és hidegkonyhai készítmény

Különféle növények, melyek levelei a kerti salátához (Lactuca sativa) hasonlóan ételként fogyaszthatók
 endívia (Cichorium endivia)
 mezei katáng (Cichorium intybus)
 madársaláta (Valerianella locusta), mezeisaláta, galambbegy, salátagalambbegy, galambbegysaláta
 közönséges bojtorjánsaláta (Lapsana communis)
 osztottlevelű őzsaláta (Smyrnium olusatrum)
 sárga őzsaláta (Smyrnium perfoliatum)
Spárga (egyértelműsítő lap)

Spárga (növénynemzetség)
Spárga (kötözőeszköz)
Spárga (tornagyakorlat)
Healing Rain

A Healing Rain Michael W. Smith 2004-es albuma.

Tartalom 

Here I Am
Healing Rain
Live Forever
Hang On
Fly to the Moon
Human Spark
We Can’t Wait Any Longer
I Am Love
Bridge over Troubled Water (Paul Simontól)
Eagles Fly
All I Want

Források 
 Michael W. Smith: Healing Rain (CD) - Discogs.com
 Michael W. Smith: Healing Rain - Amazon.com

Popalbumok
Michael W. Smith-albumok
2004 nagylemezei
Genrih Grigorjevics Jagoda

Genrih Grigorjevics Jagoda (), születési neve: Jenoh Gersonovics Ijegoda (Jehuda), (Ribinszk, 1891. november 7. – Moszkva, 1938. március 15.) a Szovjetunió belügyi népbiztosa 1934–1936 között.

Életrajza

Korai évek 
Jagoda Ribinszkben született 1891-ben, egy zsidó kézműves családjában. 1907-ben lépett be a szociáldemokrata pártba, de már ezt megelőzően is közreműködött az orosz forradalmi mozgalomban, tizenegy évesen egy Nyizsnyij Novgorod-i helyi bolsevik újság terjesztésében segédkezett.

Karrier a titkosrendőrségben 

1917-től a bolsevik párt katonai szervezetében kapott szerepet, 1919-ben a szovjet titkosrendőrség, a Cseka (Összoroszországi Rendkívüli Bizottság) állományába került. Itt viszonylag hamar felkúszott a ranglétrán, kisebb jelentőségű feladatok után decemberben már adminisztratív vezetőnek nevezték ki. 1923 szeptemberében az egykori Cseka helyét átvevő Egyesített Állami Politikai Igazgatóság (OGPU) második, illetve 1926-ban első elnökhelyettese lett, majd végül 1934-ben (korábbi felettesei, Dzerzsinszkij és Menzsinszkij halála után) a Belügyi Népbiztosság (NKVD) élére került, amely szervezetnek az OGPU Állambiztonsági Főigazgatóság (GUGB) néven az egyik igazgatósága lett. Sok történész szerint egyébként Menzsinszkij megmérgezésében maga is aktívan közreműködhetett, illetve már kinevezése után részt vállalt Szergej Mironovics Kirov meggyilkolásának előkészítésében is.

A tisztogatások szervezője majd áldozata 

1935-től a sztálini politikai tisztogatások, nyilvános koncepciós perek előkészítésében kapott szerepet, de ezt a feladatot már nem ő, hanem utódja, Nyikolaj Ivanovics Jezsov fejezte be. Jagodát az első nagy per után hamarosan leváltották az NKVD éléről, és a jóval kisebb jelentőségű Postaügyi Népbiztosság vezetőjévé nevezték ki. Itt sem maradhatott azonban sokáig, mert 1937 tavaszán letartóztatták, és egy évvel később, 1938-ban a harmadik moszkvai perben árulás, és kormányellenes összeesküvés (többek között Kirov meggyilkolása) miatt elítélték, és nem sokkal később ki is végezték.

Jegyzetek

Források
 Béládi László–Krausz Tamás: Életrajzok a bolsevizmus történetéből. Eötvös Loránd Tudományegyetem, Állam- és Jogtudományi Kar, Államtudományi és Politikatudományi Intézet. Budapest, 1988, (második, változatlan kiadás). 
 "Yagoda, Genrikh Grigoryevich." Encyclopædia Britannica. 2006. Encyclopædia Britannica Premium Service. 2006. június 18. <http://www.britannica.com/eb/article-9077713>.

Szovjet politikusok
Zsidó származású oroszok
Kivégzett politikusok
1891-ben született személyek
1938-ban elhunyt személyek
Lenin-renddel kitüntetettek
Dove Award

A Dove Award-ot 1969-ben alapította a Gospel Music Association (gospel zenészek támogatására létrejött szervezet – röv.: GMA), hogy díjjal jutalmazzák azokat a kortárs, keresztény, illetve gospel zenét játszó zenészeket, akik kiemelkedőt alkottak. A díjat évenként osztják ki, a díjátadót Nashville-ben (Tennessee, USA) tartják. Az átadást televízión közvetítik.

Mivel a keresztény zenében sok zenei irányzat képviselteti magát, a díjat a zenei stílusok széles körében kiosztják, a rocktól a country-n keresztül egészen a tradicionális gospelig. Minden díjátadón fellépnek a keresztény zenei ipar legújabb és legnépszerűbb művészei.

Dove Award kategóriák 2004-ben 

Az Év Dala
Az Év Dalszerzője
Az Év Férfi Énekese
Az Év Női Énekese
Az Év Együttese
Az Év Művésze
Az Év Felfedezettje
Az Év Producere
Az Év Rap/Hip-Hop Felvétele
Az Év Modern Rock Felvétele
Az Év Rock Felvétele
Az Év Rock/Kortárs (?) Felvétele
Az Év Pop/Kortárs (?) Felvétele
Az Év Leginspirálóbb Felvétele
Az Év Southern Gospel (?) Felvétele
Az Év Bluegrass (?) Felvétele
Az Év Country Felvétele
Urban Recorded Song of the Year (?)
Az Év Tradicionális Gospel Felvétele
Az Év Kortárs Gospel (?) Felvétele
Az Év Rap/Hip-Hop Albuma
Az Év Modern Rock Albuma
Az Év Rockalbuma
Az Év Rock/Kortárs (?) Albuma
Az Év Pop/Kortárs (?) Albuma
Az Év Leginspirálóbb Albuma
Az Év Southern Gospel (?) Albuma
Az Év Bluegrass (?) Albuma
Az Év Country Albuma
Urban Album of the Year(?)
Az Év Tradicionális Gospel Albuma
Az Év Kortárs Gospel (?) Albuma
Az Év Dicséret Albuma
Az Év Instrumentális Albuma
Az Év Gyermekeknek szóló (?) Albuma
Az Év Spanyol Nyelvű Albuma
Az Év Alkalmi Albuma
Az Év Zenésze
Az Év Ifjúsági/Gyermek Zenésze
Choral Collection of the Year (?)
Az Év Dicséret Dala
Az Év Zenei Gyűjteménye (?)
Az Év Videóklipje (rövid)
Az Év Videóklipje (hosszú)

További információk 
Dove Awards

Zenei díjak
Keresztény zene
Szavcsina

Szavcsina (szlovákul Savčina) Poroszka településrésze, egykor önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban.

Fekvése 
Illavától 3 km-re északnyugatra a Vág jobb partján fekszik.

Története 
A korabeli feljegyzések szerint a település helyén régen major állt, melynek birtokosai a mikosfalvi nemes családból származó Budjacs István és felesége Kojsói Anna voltak. A birtokos elődje Oroszlánkő várának kapitánya Bujdacs András, aki 1640-ben a török ellen védte a várat. A major időközben elpusztult, de a 19. század elején újjáépítették, lakói főként kézművesek voltak.

1910-ben a szomszédos Vágparttal (Podvázs) képezett egy községet. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.

Népessége
1910-ben Vágpartnak (Szavcsina-Podvázs) 202 lakosából 184 szlovák, 11 német, 1 magyar és 6 egyéb nemzetiségű volt.

2001-ben Poroszka 2089 lakosából 2055 szlovák volt.

Külső hivatkozások 
Poroszka község honlapja

Szavcsina
Trencsén vármegye települései

sk:Pruské
Vágpart

Vágpart (1899-ig Podvázs, majd Szavcsina-Podvázs, szlovákul Podvažie): Poroszka településrésze, egykor önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban.

Fekvése
Illavától 2 km-re északnyugatra a Vág jobb partján fekszik.

Története
1368-ban még Zeukefalva néven említik.

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.

Népessége
1910-ben a szomszédos Szavcsinával képezett egy községet. Ekkor Szavcsina-Podvázsnak 202, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben Poroszka 2089 lakosából 2055 szlovák volt.

Vagpart
Trencsén vármegye települései
Széppatak

Széppatak (1899-ig Krivoklát, szlovákul Krivoklát) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban.

Fekvése 
Illavától 8 km-re északnyugatra a Krivokláti-patak völgyében fekszik.

Története 

A régészeti leletek tanúsága szerint a község területén a  bronzkorban a puhói kultúra települése állt. A mai falu a német jog alapján keletkezett az oroszlánkői uradalom területén.  1439-ben "Kriwokla" alakban említik először. 1470-ben "Kryuoklath", 1475-ben "Crywoklath", 1773-ban "Krivoklad" néven szerepel a korabeli forrásokban. Az oroszlánkői váruradalom része volt. 1598-ban 12 ház állt a településen. 1720-ban uradalmi major volt itt. 1784-ben 41 házában 50 családban 293 lakos élt. 1828-ban 47 háza és 366 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal, idénymunkákkal foglalkoztak.

Vályi András szerint " KRIVOKLÁD. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura G. KŐNIGSZEG Uraság, lakosai katolikusok, és más félék, fekszik Pruszkának szomszédságában, és annak filiája, legelője, réttye, fája van, földgye közép termékenységű."

Fényes Elek szerint " Krivoklád, Trencsén vm. tót falu, Pruszkától nyugotra egy órányira: 378 kath., 7 zsidó lak. F. u. gr. Königsegg. Ut. p. Trencsén."
A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 340, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 302 lakosából 299 szlovák volt.

2011-ben 260 lakosából 247 szlovák volt.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 E-obce.sk
 Községinfó
 Széppatak Szlovákia térképén

Szeppatak
Trencsén vármegye települései
Vágbánya

Vágbánya (1899-ig Bohunicz, szlovákul Bohunice) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban.

Fekvése 
Illavától 4 km-re északnyugatra, a Vág jobb partján fekszik.

Története 
1229-ben "Bohwnycz" néven említik először. Magyar nevét híres kőbányájáról kapta. 1409-ben "Bohunicz", 1439-ben "Bohonycze" alakban említik a korabeli források. Helyi és poroszkai nemesi családok birtoka volt, majd a 14. század elején az oroszlánkői váruradalom része. A 16. században a horvát eredetű Jakusich család birtoka, ezután a Mednyánszky és Rizner családé volt. A 18. – 19. században a Jeszenák család volt a földesura. 1598-ban 48 ház állt a településen. 1712-ben 31 adózója volt. 1784-ben 81 házában 106 családban 569 lakos élt. 1828-ban 90 háza és 731 lakosa volt. Lakói mezőgazdasággal, gyümölcstermesztéssel, szeszfőzéssel foglalkoztak. Egykor kőbánya működött itt.

A 18. század végén Vályi András szerint " BOHUNICZ. Tót falu Trencsén Vármegyében, birtokosa Jeszenák Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Pruszkához nem meszsze, egyenes, és szép helyen Vág vize mellett, lakosai munkás, és nem szegény Emberek, nevezetes vagyonnyaihoz ’s jó termékenységéhez képest, első Osztálybéli."

A 19. század közepén Fényes Elek szerint " Bohunicz, tót falu, Trencsén vgyében, Pruszka mellett: 722 kath., 8 zsidó lak., termékeny első osztálybel határral. F. u. Jeszenák. Ut. p. Trencsén."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 612, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 746 lakosából 738 szlovák volt.

2011-ben 734 lakosából 719 szlovák volt.

Híres személyek
Egyes források szerint itt született Godra Mihály (1801-1874) evangélikus lelkész és gimnáziumi tanár Újverbászon Bács megyében.

Nevezetességei 
 A Mednyánszky család neogótikus kastélya az 1860-as években épült.
 A temetőben álló Mednyánszky-sírbolt 1866-ban épült neogótikus stílusban.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 E-obce.sk
 Községinfó
 Vágbánya Szlovákia térképén

Vagbanya
Trencsén vármegye települései
Szalonca

Szalonca (1899-ig Szlavnicz-Vaszka, szlovákul Slavnica) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban. Szlavnic és Vászka egyesülése.

Fekvése 
Illavától 7 km-re nyugatra a Vág jobb partján fekszik.

Története 
Szaloncát 1379-ben említik először "Zlaunicha"''' alakban. 1397-ben "Slanica" formában jelenik meg. 1456-ban "Slawnycza" birtokba bevezették Bethchycz Tamást és fiait. 1461-ben "Magna Slašnycza", 1475-ben "Slawnicza" néven említik a korabeli források. Birtokosai a Becsics és Sándor családok voltak. 1598-ban 35 ház állt a faluban. 1784-ben 63 házában 67 családban 339 lakos élt. 1828-ban 51 háza és 345 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

A hozzá tartozó Vászka falut 1324-ben "Wyschen" alakban említik először. 1375-ben "Wezka", 1504-ben "Kys Zlawnicza alias Vaska" néven szerepel a korabeli forrásokban. Főbb birtokosai a Horeniczky, Szláviczky, Pribelszky és Rakolubszky családok voltak. 1598-ban 7 ház állt a településen. 1720-ban 3 adózója volt. 1784-ben 20 házában 21 családban 129 lakos élt. 1828-ban 17 háza volt 114 lakossal. A falut a 19. század közepén csatolták Szaloncához.

Vályi András szerint "SZLAVNICZA. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura Sándor Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Bolcsovnak szomszédságában, és annak filiája; határja is hozzá hasonlító."Fényes Elek szerint "Szlavnicza, tót falu, Trencsén vmegyében a Vágh jobb partján 269 kath., 13 evang., 10 zsidó lak. Eredeti helye a Sándor nemes családnak. Ut. p. Trencsén."''

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.

Népesség
1880-ban 405 lakosából 9 magyar és 361 szlovák anyanyelvű volt.

1890-ben 435 lakosából 11 magyar és 392 szlovák anyanyelvű volt.

1900-ban 393 lakosából 14 magyar és 364 szlovák anyanyelvű volt.

1910-ben 410 lakosából 50 magyar és 339 szlovák anyanyelvű volt.

1921-ben 428 lakosából 2 magyar és 412 csehszlovák volt.

1930-ban 599 lakosából 3 magyar és 576 csehszlovák volt.

1991-ben 863 lakosából 1 magyar és 858 szlovák volt.

2001-ben 852 lakosából 848 szlovák volt.

2011-ben 842 lakosából 815 szlovák és 1 magyar volt.

Nevezetességei 

 Temetőkápolnája a 18. században épült barokk stílusban a Hétfájdalmú Szűzanya tiszteletére.
 A falu közepén álló fa harangláb 1921-ben épült.
 Közelében található az egykori Pominóc falu 12. századi Keresztelő Szent János temploma, melyet a 18. században barokk stílusban építettek át.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Hivatalos oldal
 E-obce.sk
 Községinfó
 Szalonca Szlovákia térképén
 A község a kistérség honlapján

Az Illavai járás települései
Trencsén vármegye települései
Szedmerőc

Szedmerőc (szlovákul Sedmerovec) község  Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban.

Fekvése
Illavától 7 km-re nyugatra.

Története 
A település területén a bronzkorban a lausitzi kultúra települése állt, melynek temetőjét is megtalálták. Szedmerőc alapítása előtt határában egy Pominóc nevű falu is létezett, mely valószínűleg a tatárjárás során pusztult el. A falu temploma azonban, mint az egykori falu egyetlen kőépülete mind a mai napig fennmaradt és a későbbi alapítású Szedmerőc temploma lett. Szedmerőcöt valószínűleg Pominóc lakói alapították a Vágtól kissé távolabb. 1229-ben "Myleuch" alakban említik először. 1461-ben "Milov" néven szerepel a korabeli forrásokban. Birtokosai a Pominovszky, Okruczky, Halupa és Pruzsinszky családok voltak. 1720-ban 11 adózója volt, mind zsellérek. 1784-ben 37 házában 44 családban 246 lakos élt. 1828-ban 41 háza és 317 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és gyümölcstermesztéssel foglalkoztak.

Vályi András szerint "SZEDMERÓCZ. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura Gr. Königszeg Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Bolesovnak, ’s Krivoklátnak is szomszédságában; határja jól termő néhol.
" 

Fényes Elek szerint "Szedmerocz, tót falu, Trencsén vmegyében, Pruszkához 1/2 óra: 260 kath., 2 zsidó lak. Földje néhol termékeny, különben hegyes, köves. F. u. gr. Königsegg. Ut. p. Trencsén.
" 

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 359, többségben szlovák lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.

2001-ben 409 szlovák lakosa volt.

2011-ben 432 lakosából 426 szlovák volt.

Nevezetességei 

 Az egykori Pominóc Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus temploma a 12. század második felében épült román stílusban, a 18. században barokk stílusban építették át.
 Jézus Szíve tiszteletére szentelt római katolikus temploma 2002-ben épült.
 Jézus Szíve kápolnája 1927-ben épült.
 Lourdes-i kápolnája.

Jegyzetek 
Kužela, J.: Pominovec - Duchovná oáza uprostred polí.
Kobela, A. 1999: Kostolík v Pominovci - nedocenená historická pamiatka. In: Považie 1999 november. Trenčín.
Chrastina, P. 1996: Vlastnický kostolík v Pominovciach. In: Považie 1996 marec. Trenčín.
Šedo, O. 1977: Stredoveké nálezy zo Sedmerovca. AVANS 1976, 269.
1969 Súpis pamiatok na Slovensku III. Bratislava.
Václav Mencl 1937: Stredoveká architektúra na Slovensku. Praha.

Külső hivatkozások 

 Hivatalos oldal
 E-obce.sk
 Községinfó
 Szedmerőc Szlovákia térképén
 A község a kistérség honlapján
 A község a bolesói plébánia honlapján.

Az Illavai járás települései
Trencsén vármegye települései
Tohány

Tohány (korábban Nemestohány, szlovákul Tuchyňa, korábban Zemianska Tuchyňa) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban.

Fekvése 
Illavától 5 km-re északra fekszik.

Története 
A község területén a bronzkorban a lausitzi és puhói kultúra települése állt. A mai települést 1243-ban "Tuhine" alakban említik először. 1259-ben "Thuhene", 1409-ben "Tuchina", 1439-ben "Twchyna" néven szarepel a korabeli forrásokban. Oroszlánkő várának uradalmához tartozott, melynek majorja is volt itt, részben helyi nemesek birtoka volt. 1598-ban 44 ház állt a településen. 1720-ban 29 volt az adózók száma. 1784-ben Urasági Tohány 59 házában 373 lakos élt. 1828-ban 59 háza volt 438 lakossal. Nemestohánynak 1784-ben 11 háza volt 38 lakossal, 1828-ban 8 házában 92 lakosa élt. Lakói mezőgazdasággal, gyümölcstermesztéssel foglalkoztak.

Vályi András szerint " TUCHINA. Nemes Tuchina, Uraság Tuchina. Két tót falu Trentsén Várm. földes Uraik Tuchinovszky, és Gróf Königszeg Uraságok, lakosaik katolikusok, fekszenek Pruszkához közel, és annak filiáji; földgyeik jók, réttyek, legelőjök, fájok van."

Fényes Elek szerint " Tuchina,tót f. 11 romai, 43 görög kath., 182 evang., 12 zsidó lak. Hegyes határ. Nagy erdő. F. U. Keczer nemz."

1919-től szeszfőzde működött a községben. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 567, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 772 lakosából 757 szlovák volt.

2011-ben 778 lakosából 765 szlovák volt.

Jegyzetek

További információk 
 E-obce.sk
 Községinfó
 Tohány Szlovákia térképén

Az Illavai járás települései
Trencsén vármegye települései
Vöröskő

Vöröskő (szlovákul Červený Kameň, németül Rotenstein vagy Rothenstein) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban.

Fekvése 
Illavától 11 km-re északnyugatra a Fehér-Kárpátokban fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint a község területén a késő bronzkorban a lausitzi kultúra települése állt. A 732 m magas „Haškovej” magaslaton a korai vaskorban kiterjedt erődített település volt, melyet 1961-ben tártak fel. A laténi, a hallstatti és a puhói kultúra cserépmaradványai és eszközei kerültek itt elő. A mai település soltész általi betelepítéssel keletkezett I. Lajos király uralkodása alatt, Oroszlánkő várának uradalmához tartozott. 1354-ben említik először „Wereskew” alakban, 1439-ben „possesio seu willa Wereskew”, 1484-ben  „Cherweny Kamen”, 1503-ban „Czerwen Kamen”, 1683-ban „Wöröskö, Wereskö” alakban bukkan fel a korabeli forrásokban. 1598-ban az adóösszeírás szerint 19 ház állt a településen. A poroszkai uradalom 1683-as urbáriuma szerint 5 egész telkes jobbágya, 3 házas zsellére, 20 vagyontalan zsellére, 29 telkes jobbágya és 15 zsellére volt. A faluban 3 magtár, két malom és egy nagy gyümölcsöskert is állt. 1784-ben 106 házában 121 családban 724 lakos élt. 1828-ban 109 háza és 817 lakosa volt. Lakói mezőgazdasággal, állattartással, faáru-készítéssel,  mészégetéssel, kosárfonással, vászonszövéssel foglalkoztak. A faluban 3 vízimalom, vaskohó, papírmalom is működött. A 19. század elején alapított vaskohójában lapátokat, kapákat és más kézi szerszámokat gyártottak. A század második felében sokan dolgoztak az erdőgazdaságban és a közeli fűrésztelepeken is.

Vályi András szerint „VÖRÖSKŐ. Cserveni Kamen. Tót falu Trentsén Várm. földes Urai Gr. Königszeg, és több Urak, lakosai katolikusok, fekszik Pukóvhoz 2/4 mértföldnyire; földgye közép termékenységű, legelője, fája kevés.”

Fényes Elek szerint „Vöröskő (Cservena Kamen), Trencsén vm. tót f. Lednicztől délre 1/2 óra a hegyek közt: 781 kath., 7 zsidó lak. Katholik. paroch. templom; nagy erdő; kevés rét; sovány föld. Emlitést érdemel itten egy 300 négyszögölnyi nagyságu tó, mellyben különös itten körül ismeretlen nemü halak találtatnak. F. u. gr. Kőnigsegg. Ut. post. Trencsén.”

Az első világháborúban 36 vöröskői férfi esett el. A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott. A község tűzoltóegyletét 1923-ban alapították. A  könyvtár 1926-ban nyílt meg. A második világháború 1945. május 4-én ért itt véget.

Népessége
1910-ben 1224, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 769 lakosából 749 szlovák volt.

2011-ben 716 lakosából 678 szlovák volt.

Neves személyek

Nevezetességei 
 Szűz Mária tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1795–96-ban épült, késő barokk stílusban. A templomon 1806-ban és a 20. század elején végeztek nagyobb átalakításokat. Szűz Mária reneszánsz szobra 1630 körül, rokokó szentségtartója 1770 körül készült.
 Hippói Szent Ágoston tiszteletére szentelt késő barokk kápolnája 1788-ban épült.

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Vöröskő Szlovákia térképén

Vorosko
Trencsén vármegye települései
Zsolt (település)

Zsolt (1899-ig Zljechó, szlovákul Zliechov) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban. Kaszaróna tartozik hozzá.

Fekvése 
Illavától 17 km-re keletre fekszik.

Története 
A települést 1272-ben „Zlieho” néven említik először. 1330-ban „Zliecho” alakban találjuk. A szkalkai apátság birtoka volt. 1337-ben lakói a zsolnai német joggal rendelkeztek, bírája Petzolt zsolnai bíró volt. Később a  jezsuiták birtoka, majd a rend hazai megszüntetése után a vallásalapé volt. 1418-ban „Zlechow”, 1598-ban „Zliechow” alak szerepel a korabeli forrásokban, amikor is malma és 48 háza létezett. 1720-ban malom és 28 adózó volt a településen. 1784-ben 141 házában, 202 családban 1135 lakosa élt itt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „ZLIECHO. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura a’ Tud. Kintstár, lakosai katolikusok, fekszik Rovnéhoz nem meszsze; földgye sovány, erdeje, legelője van.”

1828-ban 141 házában 1278 lakos élt. Lakói mezőgazdasággal, erdei munkákkal, házalással,  foglalkoztak. Többen a helyi Gápel üveggyár termékeit árulták.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Zliecho, Trencsén m. tót falu, épen a Nyitra vgyei határszélen. Számlál 1337 kath. lak. Kath. paroch. templom; roppant erdőség; üveghuta. F. u. a tudományi kincstár. Ut. postája Trencsén.”

A trianoni diktátumig Trencsén vármegye Ilavai járásához tartozott.

A háború után az üveggyár megszűnt. Lakói támogatták a szlovák nemzeti felkelést, a frontharcokban a falu egy része leégett.

Népessége
1910-ben 2002, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 632 lakosából 623 szlovák volt.

2011-ben 571 lakosából 522 szlovák.

Nevezetességei 
Római katolikus temploma eredetileg 15. századi gótikus volt. 1787-ben szentélyét és belső terét teljesen átépítették és Szent Lőrinc tiszteletére szentelték fel. A 19. század elején hajóját újraboltozták. Madonna szobra 1500 körül készült, Bélapatakáról származik.

Jegyzetek 
Bohumil Vavroušek 1920: Malebné Slovensko.
Keglevich Kristóf 2012: A garamszentbenedeki apátság története az Árpád- és az Anjou-korban (1075-1403). Szeged, 200.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 E-obce.sk
 Községinfó
 Zsolt Szlovákia térképén
 A község rövid története

Lásd még 
 Kaszaróna

Z~solt
Trencsén vármegye települései
Kaszaróna

Kaszaróna (1899-ig Kasza-Rovné, szlovákul Košecké Rovné) Zsolt településrésze, korábban önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Illavai járásban.

Fekvése 
Illavától 15 km-re délkeletre, Zsolt központjától kb. 2 km-re északnyugatra fekszik.

Története 
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „ROVNE. Ledicz Rovne. 3 tót falu Trentsén Várm. egygyiknek földes Urai Gr. Illésházy, és több Uraságok, fekszik Zliechohoz közel, és annak filiája; másiknak földes Ura Gr. Áspermont Uraság, ’s ez az Uraságnak Várával ékes; harmadiknak pedig H. Eszterházy Uraság; lakosaik leginkább katolikusok, és evangelikusok, fekszenek Vág vizéhez közel, Illavához egy, Bicséhez fél mértföldnyire; határbéli földgyeik jól termők, és alábbvalók, vagyonnyaik sem hasonlók, mellyek szerént külömbféle osztályokba tétettek.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Rovne, tót falu, Trencsén vmegyében, Nyitra vgye szélén, erdők és hegyek közt. Lakja 632 kath., 6 zsidó; szép fenyves, bikkes erdő; sovány föld. F. u. többen. Ut. p. Trencsén.”

A trianoni diktátumig Trencsén vármegye Illavai járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 615, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben Zsolt 632 lakosából 623 szlovák volt.

Nevezetességei 
Római katolikus templomát 2001-ben szentelték fel.

Jegyzetek

Források 
 Kaszaróna Szlovákia térképén

Lásd még 
 Zsolt

Kaszarona
Trencsén vármegye települései
Tenortuba

A tenortuba B vagy C hangolású tuba (ez esetben franciatuba néven is ismert). 
Az első ilyen hangszert 1838-ban készítette Johann Gottfried Moritz.

Abban különbözik a tenorkürttől, hogy tágabb menzúrájú, alaphangja is játszható. A baritonkürt, az eufónium méretezése alapján tenortubának is tekinthető. A fúvószenekar és fanfáregyüttes mellett a C-tenortuba néha a francia szimfonikus zenekarokban is felbukkan, például Muszorgszkij Egy kiállítás képei című zongoradarabjának Ravel által készített zenekari átiratában.

Tölcséres fúvókájú hangszerek
Kontrabasszustuba

A kontrabasszustuba, más néven Kaiserbass a tenortubánál egy oktávval mélyebb hangolású tubafajta. D-, C- vagy B hangolású (ezen hangolásúakat szokás még duplatuba néven illetni). 

Megalkotója Václav Frantisek Cervený, aki 1845-ben konstruált először ilyen hangszert.

A fúvószenekar és fanfár-együttes mellett Richard Wagner Ring ciklusa óta bevonult a klasszikus zenekarokba is.

Tölcséres fúvókájú hangszerek
Helikon (hangszer)

Helikonnak nevezzük azokat a katonazenekari használatra készült kör alakban hajlított basszus- és kontrabasszustubákat (ritka esetekben lehetnek tenortubák is), amelyeken a játékos a hangszert vállára véve, fejét középen átdugva játszhat.

Először 1845-ben Oroszországban bukkant fel.

Források 
 
 

Tölcséres fúvókájú hangszerek
Helikon (egyértelműsítő lap)

helikon: hangszer, körben hajlított kontrabasszustuba
 Helikon hegység: görögországi hegység, a görög mitológiában a Múzsák lakhelye
 Helikon: 1765-ben alapított keszthelyi műemlékkönyvtár, eredetileg a Festetics család tékája
 Helikon-ünnepségek vagy Keszthelyi Helikon: 1817–1819 között Keszthelyen megrendezett irodalmi ünnepségsorozat
 helikonisták: romániai magyar írók és költők szabad munkaközössége
 Erdélyi Helikon: a helikoni közösség 1928-1944 között megjelent szépirodalmi és kritikai folyóirata
 Helikon: 1819–1820-ban Keszthelyen megjelenő irodalmi folyóirat
 Helikon: 1955-től megjelenő magyar irodalmi folyóirat
 Helikon: 1990-től megjelenő kolozsvári irodalmi folyóirat
 Helikon Kiadó: 1982-ben alapított magyar könyvkiadó
 Helikon: magyar cigarettamárka

Átírás magyarra
A Ἑλικών szabatosan átírva Helikón;
a hagyományos forma: Helikon ;
az újgörögös meg Elikón vagy Elikónasz

A Wikipédiabeli megállapodások értelmében a cikkek címében a hagyományos alakot használjuk.
Csanyik

A Csanyik-völgy Miskolcnak a Lillafüred felé eső részén fekszik. Nevét a középkori Csenik településről kapta, amit 1313-ban említenek először, ekkor István nádor a diósgyőri pálos kolostornak adományozta. 1355-ben már királyi vadaskert működött a Csanyik-völgyben. A szőlőtermesztő falu a 15–16. század fordulóján elnéptelenedett. 

Ma a Csanyik-völgy népszerű kirándulóhely. Területe , ezzel Miskolc második legnagyobb egybefüggő zöldterülete a több, mint kétszer ekkora Tapolca-Hejőliget után. Itt található a Vadaspark.

A rendszerváltás előtt KISZ-tábor működött a Csanyikban, ezt követően sokáig Tüdőszanatórium működött a területén és épületeiben.

Nyári ünnepnapokon (például május 11., a város ünnepe) különböző rendezvényeket tartanak itt.

Az 5-ös és a 15-ös busz egyik megállója, 2013 nyarától az Állatkerthez ZOO Busz is szállítja az utasokat.

Jegyzetek

Források 
 Vadaspark Miskolcon

További információk 
 Interjú Barta Alfonzzal, az Edda egykori billentyűsével 
 Érik a vihar (blogbejegyzés)
 Fényképek 1979 augusztusából, a Csanyik-völgyi KISZ vezetőképző tábor tagjairól

Miskolc földrajza
Bükk-vidék
Magyarország parkjai
Magyarország völgyei
Dove Award „Az Év Dala” kategóriában

A Dove Award nyertesei "Az Év Dala" kategóriában, 2005-ig: 

 2005 "Who Am I" (Mark Hall)
 2004 "Word of God Speak" (Pete Kipley, Bart Millard)
 2003 "Holy" (Nichole Nordeman, Mark Hammond)
 2002 "I Can Only Imagine" (Bart Millard)
 2001 "Redeemer" (Nicole C. Mullen)
 2000 "This Is Your Time" (Michael W. Smith, Wes King)
 1999 "My Deliverer" (Rich Mullins, Mitch McVicker)
 1998 "On My Knees" (David Mullen, Nicole Coleman-Mullen, Michael Ochs)
 1997 "Butterfly Kisses" (Bob Carlisle, Randy Thomas)
 1996 "Jesus Freak" (Mark Heimermann, Toby McKeehan)
 1995 "God Is In Control" (Twila Paris)
 1994 "In Christ Alone" (Shawn Craig, Don Koch)
 1993 "The Great Adventure" (Steven Curtis Chapman, Geoff Moore)
 1992 "Place In This World" (Amy Grant, Michael W. Smith, Wayne Kirkpatrick)
 1991 "Another Time, Another Place" (Gary Driskell)
 1990 "Thank You" (Ray Boltz)
 1989 "Friend Of A Wounded Heart" (Wayne Watson, Claire Cloninger)
 1988 "In The Name Of The Lord" (Phil McHugh, Gloria Gaither, Sandi Patti Helvering)
 1987 "How Excellent Is Thy Name" (Dick & Melodie Tunney, Paul Smith)
 1986 "Via Dolorosa" (Billy Sprague, Niles Borop)
 1985 "Upon This Rock" (Gloria Gaither, Dony McGuire)
 1984 "More Than Wonderful" (Lanny Wolfe)
 1983 "El Shaddai" (Michael Card, John Thompson)
 1982 "We Shall Behold Him" (Dottie Rambo)
 1981 "Praise The Lord" (Brown Bannister, Mike Hudson)
 1980 "He's Alive" (Don Francisco)
 1979 Nem osztották ki
 1978 "Rise Again" (Dallas Holm)
 1977 "Learning To Lean" (John Stallings)
 1976 "Statue Of Liberty" (Neil Enloe)
 1975 "One Day At A Time" (Marijohn Wilkin, Kris Kristofferson)
 1974 "Because He Lives" (Bill Gaither)
 1973 "Why Me, Lord?" (Kris Kristofferson)
 1972 "The Lighthouse" (Ron Hinson)
 1971 Nem osztották ki
 1970 "The Night Before Easter" (Don Sumner, Dwayne Friend)
 1969 "Jesus Is Coming Soon" (R. E. Winsett)

Dove Award
Dove Award „Az Év Dalszerzője” kategóriában

A Dove Award nyertesei "Az Év Dalszerzője" kategóriában: 

 2009 Steven Curtis Chapman
 2008 Cindy Morgan
 2007 Aaron Shust
 2006 Christa Wells
 2005 Mark Hall
 2004 Mark Hall
 2003 Nichole Nordeman
 2002 Bart Millard
 2001 Nicole C. Mullen
 2000 Michael W. Smith
 1999 Rich Mullins
 1998 Steven Curtis Chapman
 1997 Steven Curtis Chapman
 1996 Michael W. Smith
 1995 Steven Curtis Chapman
 1994 Steven Curtis Chapman
 1993 Steven Curtis Chapman
 1992 Steven Curtis Chapman
 1991 Steven Curtis Chapman
 1990 Steven Curtis Chapman
 1989 Steven Curtis Chapman
 1988 Larnelle Harris
 1987 Dick and Melodie Tunney
 1986 Gloria Gaither
 1985 Michael W. Smith
 1984 Lanny Wolfe
 1983 Michael Card
 1982 Dottie Rambo
 1981 Gary Chapman
 1980 Don Francisco
 1979 Nem osztották ki
 1978 Dallas Holm
 1977 Bill Gaither
 1976 Bill Gaither
 1975 Bill Gaither
 1974 Bill Gaither
 1973 Bill Gaither
 1972 Bill Gaither
 1971 Nem osztották ki
 1970 Bill Gaither
 1969 Bill Gaither

Dove Award
Dove Award „Az Év Felfedezettje” kategóriában

A Dove Award nyertesei "Az Év Felfedezettje" kategóriában: 

 2009 Tenth Avenue North
 2008 Brandon Heath
 2007 Aaron Shust
 2006 The Afters
 2005 Building 429
 2004 Jeremy Camp
 2003 Paul Colman Trio
 2002 ZOEgirl
 2001 Plus One
 2000 Ginny Owens
 1999 Jennifer Knapp
 1998 Avalon
 1997 Jaci Velásquez
 1996 Jars of Clay
 1995 Clay Crosse
 1994 Point of Grace
 1993 Cindy Morgan
 1992 Michael English
 1991 4Him
 1990 David Mullen
 1989 Take 6
 1988 Bebe & Cece Winans

Dove Award
Lotte Lenya

Lotte Lenya (eredeti neve: Karoline Wilhelmine Charlotte Blamauer) (Bécs, 1898. október 18. – New York, USA 1981. november 27.) Tony-díjas osztrák énekesnő, színésznő; mint a Koldusopera első női főszereplője írta be örökre nevét a színháztörténetbe.

Élete 
Apja – egy fiákeres – gyűlölte a korán elhunyt nővére miatt. Kis híján megölte. Tizennégy éves korától  kalapkészítőnek tanult. Hamarosan Zürichbe költözött a nagynénjéhez, ahol rövidesen megismerkedett az ottani művészekkel. Nem sokkal később már kisebb szerepeket játszott. 1914-ben szerződést kapott a zürichi Schauspielhausban. Richard Strauss vezényelt ott, Max Reinhardt rendszeresen járt ebbe a színházba. Egyre fontosabb szerepeket játszott. Egy pantomimelőadásra 1921-ben Berlinbe került, majd két évre rá megismerkedett Kurt Weill-lel. Weill felesége lett, és kisebb-nagyobb megszakításokkal férje haláláig (1950) vele maradt. A Koldusoperát (Háromgarasos opera) 1928-ban vele mutatták be Berlinben. Lenya és Weill később Franciaországban, majd Amerikában élt. 1963-ban Rosa Klebbet alakította az Oroszországból szeretettel című James Bond-filmben.

Weill halála után Lenya sikeres énekesnőként dolgozott. Számtalan lemeze jelent meg. Még háromszor ment férjhez, de haláláig hű maradt Weill szellemiségéhez és műveihez.

Hanglemez 

Die Dreigroschenoper TELDEC, 1990. 9031-72025-2

Emlékezete 
 Személye és személyisége felidéződik Karafiáth Orsolya magyar költő- és írónő első verseskötete, a Lotte Lenya titkos éneke című, 1999-ben kiadott műve címében és egyes verseiben is.

Jegyzetek

Források 
  
http://www.mek.iif.hu/porta/szint/human/filmszin/weill/weill2.hunMek 
https://web.archive.org/web/20050826223134/http://www.sonyclassical.com/artists/lenya/bio.html Életrajz, Sony classic
https://web.archive.org/web/20050921170326/http://fembio.org/frauen-biographie/lotte-lenya.shtml Életrajz, német

1898-ban született személyek
1981-ben elhunyt személyek
Osztrák énekesek
Osztrák színészek
Osztrák nők
Nevet változtatott osztrák személyek
Bécsiek
Emigráns osztrákok
Rákban elhunyt személyek
Tony-díjasok