Kerti saláta

A kerti saláta vagy egyszerűen saláta (Lactuca sativa) mérsékelt övi egy- vagy kétéves növény, az őszirózsafélék (Asteraceae) családjába tartozó faj. Többnyire levélzöldségként termesztik. Változatai  a fejes saláta, a kötözősaláta, a tépősaláta és a jégsaláta.

Sok országban nyersen és hidegen fogyasztják, például salátákban, hamburgerekben vagy tacóban. Más országokban, pl. Kínában a kerti salátát főve fogyasztják, és a szár felhasználása épp olyan fontos, mint a levélé. A nemzetség tudományos neve a latin lac, azaz tej szóból származik, ami az ide tartozó növények tejnedvére utal. Enyhe íze miatt évszázadokon keresztül a saláták egyéb összetevői mellett közömbösítő szerepe volt.

Egyike a legrégebben termesztett zöldségnövényünknek. A saláta gyűjtőnéven szereplő zöldségfélék közül ez a legkedveltebb.

Tápértéke, a magas C-vitamin, (40 mg), de sok B-vitamint, (B1-, B2-, B6-vitamint) meszet, fehérjét, kalciumot, káliumot, foszfort, és vasat tartalmaz.
 
Ízanyagai jó hatással vannak a gyomor működésére,leves és főzelék készítésére is felhasználjuk. Cukorbetegek, túlsúlyosak is fogyaszthatják.

Fajtakörök

Kötözősaláta 

A (Lactuca sativa convar. longifolia), más nevén római saláta, római vajsaláta az első – már az egyiptomiak által is – ismert termesztésbe vont kerti saláta kultúrfaj. Magyarországon főleg a 19. században volt közkedvelt. Leveleit a teljes kifejlődéskor összekötözik (innen a neve is), így halványítják. Egyes fajtái halványítás nélkül is jó minőségűek.

Nagyon ízletes,   meszet,  foszfort,  vasat és ásványi sókat tartalmaz, magas A-, C-, B1-, B2-vitamin tartalma van. A kötözősaláta tejnedve többek között almaoxál-, citrom-, és borkősavat, mannitot, asparagint és laktucint tartalmaz.

Fejes saláta 

(Lactuca sativa convar. capitata), őshazája Dél-Európa, Észak- és Nyugat-Afrika. Magyarországon is széles körben elterjedt a használata. Egyéves növény, melynek van áttelelő és nyári változata is. Magtermesztéséhez – az idegen beporzás megakadályozására – izolációra van szükség.

Rövid tenyészidejű és kis hőigényű (virágzásnál érzékeny a fagyokra), emiatt kiválóan alkalmas korai és szabadföldi termesztésre, illetve ezek miatt felhasználható elő-, utó- vagy köztes terményként is. Állandó helyre vetik, vagy palántázzák. Talajra nem, de tápanyagra, fényre igényes. Különösen a fejlődés első időszakában kíván sok vizet, de a teljes tenyészidőszakban kedveli a nedves talajt. Nemesítésénél a jó fejesedés, a késő magszárasodás a legfontosabb követelmények, illetve hogy torzsája és külső levelei arányaiban ne legyenek túl nagyok, erezetük finom legyen és a növény ellenálló. Vadon élő rokona a keszeg saláta.

C-vitamin tartalma /.

Jégsaláta 
A fejes saláták közé tartozik.

Leveles saláta 

(Lactuca sativa convar. crispa)

Metélősaláta 
(Lactuca sativa var. secalina Alef.), vagy vágósaláta. Zöldessárgától barna színű levelei sima vagy fodros tölgylevél szerűek. Fejet nem képez, gyorsan nő.

Tépősaláta 
(Lactuca sativa var. aurescens (acephala)), levelei folyamatosan nőnek, így akár levelenként is szedhető - neve is ebből ered. Salátát vagy főzeléket készítenek belőle. Az egyéves növény levelei hosszú szártagúak, és magszárképződés után is fogyaszthatóak.

Spárgasaláta 

(Lactuca sativa var. angustanae)
Lásd: Spárgasaláta

Termesztése 

Saláta az egyik legnépszerűbb zöldség a világon, és szinte minden kontinensen termesztik. 2021-ben a salátát több mint 100 országban termesztették, és az éves termés mennyisége meghaladta a 31 millió tonnát.

A világ legnagyobb saláta termelői közé tartozik Kína, az Egyesült Államok, Dominika Köztársaság, India és Üzbegisztán. Ezek az országok a 2021-es termelésük alapján az első öt helyen álltak. 2021-ben Kína és az Egyesült Államok az éves termés több mint felét (55%) adták a világ saláta termelésének.

Jegyzetek

További információk 
 A fejes saláta termesztése és felhasználása 

Növényfajok
Őszirózsafélék
Zöldségek
Salátafélék (kulinária)