Tjesnac

Tjesnac (ijek.) ili tesnac (ek.), dio morske površine koji leži između dva kopna i spaja dva mora. Od nazivâ se upotrebljavaju još i morski tjesnac, morski prolaz, morski kanal, morska vrata, moreuz i sl. Tjesnaci imaju (prije svega su imali u prošlosti) veliko strateško značenje za pomorski promet. Suprotno značenje ovom ima prevlaka.

Politički značaj 
Tjesnaci su još u starom vijeku bili, zbog svog strateškog značenja, vrlo poželjna područja. Njihovo posjedovanje moglo je dati veliku moć, pa su stoga često bili objekt političkih problema. 

Danas je sporazumima sklopljenim na temelju pomorskog prava međunarodno osigurano pravo neometanog tranzita kroz tjesnace. Ovo pravo ne vrijedi kod prolaza između otoka i kopna kad je otok dio države od koje je odvojen prolazom, ako s morske strane takvog otoka postoji u navigacijskom i hidrografskom smislu jednako primjeren put otvorenim morem.

Primjeri značenja tjesnaca 

Bospor i Dardaneli su u povijesti bili često predmet velikih borbi. Pretpostavlja se, da je Trojanski rat vođen između ostalog i kako bi se prekinula kontrola Troje nad Dardanelima. Za vrijeme Kandijskog rata (za Kretu) Venecijanci su u 17. stoljeću blokirali Dardanele, kako bi otežali snabdijevanje Osmanskog carstva, odnosno prije svega Istanbula. Pitanje kontrole nad Bosporom i Dardanelima doprinijelo je 1914. vezivanju Osmanskog carstva uz Središnje sile uz čiju pomoć ju je 1915./1916. u Galipoljskoj bici za vrijeme Prvog svjetskog rata uspješno obranila od sila Antante, prije nego se Osmansko carstvo 1918. urušilo.

Radi kontrole morskog puta između Atlanskog oceana i Sredozemnog mora, Velika Britanija je zajeno s Nizozemcima osvojila Gibraltar i 1830. stijene i grad proglasila krunskom kolonijom. Važnost Gibraltarskog prolaza je gradnjom Sueskog kanala još porasla, jer je slobodni prolaz Gibraltarom osiguravao pomorski put do britanske kolonije Indije.

Značajniji tjesnaci, prolazi i vrata:
 Sjeverno more - Atlantik
 Engleski kanal (sa Solentom, prolazom između kopna Velike Britanije i otoka Isle of Wight) između Velike Britanije i Francuske
 Baltičko more uključujući Kattegat
 Øresund između danskog otoka Zelanda i švedske provincije Skåne
 Veliki Belt između danskih otoka Fyn i Zelanda
 Mali Belt između Fyna i Jyllanda
 Fehmarnbelt između Fehrmarna i Lollanda
 Fehrmarnsund između Fehrmarna i njemačkog kopna
 Skagerrak‎ povezuje Sjeverno more i Kattegat
 Strelasund između Stralsunda i Rügena
 Atlantik - Norveško more
 Suðuroyarfjørður između Suðuroya i ostalih Ferojskih otoka
 Crno more - Azovsko more
 Kerčki prolaz
 Crno more - Mramorno more
 Bospor u Istanbulu
 Tirensko more - Jonsko more
 Mesinski prolaz između Kalabrije i Sicilije
 Sicilijanski prolaz između Sicilije i Tunisa
 Tirensko more - Ligursko more
 Prolaz Bonifacio između Korzike i Sardinije
 Jadransko more - Jonsko more
 Otrantska vrata između Apulije i Albanije
 Egejsko more
 Euriposov kanal između otoka Eubeje i Atike (najuži morski tjesnac na svijetu, 40 m)
 Arapsko more - Perzijski zaljev
 Hormuški tjesnac 
 Crveno more
 Bab-el-Mandeb, veza s Adenskim zaljevom
 Indijski ocean - Tihi ocean
 Malajski prolaz između Sumatre i Malajskog poluotoka
 Johorski prolaz između Malajskog poluotoka i Singapura
 Sundski prolaz između Sumatre i Jave
 Lombočki prolaz između Balija i Lomboka
 Torresov prolaz između Nove Gvineje i Australije
 Bassov prolaz između Australije i Tasmanije
 Japansko more - Tihi ocean
 Tatarski prolaz između Sahalina i azijskog kopna
 Prolaz Tsugaru između Hokkaida i Honshua
 Atlantski ocean - Tihi ocean
 Mageljanov prolaz
 Tihi ocena - Arktički ocean
 Beringov prolaz između Aljaske i Sibira
 Atlantik - Arktički ocean
 Davisova vrata između Kanade i Grenlanda, povezuje Labradorsko more s Baffinovim zaljevom
 Naressov prolaz između Grenlanda i otoka Ellesmere
 Laptevsko more - Istočno sibirsko more
 Laptevski prolaz
 Sanikovljev prolaz

Umjetni tjesnaci 
Najpoznatiji veštački kanali su: Suecki kanal koji povezuje Crveno i Sredozemno more, Panamski kanal koji povezuje Tihi okean i Karipsko more, Korintski kanal koji povezuje Egejsko more sa Korintskim zalivom i Jonskim morem, Kilski kanal koji povezuje Severno i Baltičko more.

 
Vodene mase