alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Installationskunst

Installationskunst er en betegnelse for en kunstform, der tager sit udtryk som en installation/indretning, der som oftest forholder sig til rummet omkring sig.

Genstandene, der indgår i installationen, er ikke nødvendigvis i sig selv kunstværker. Kunsten opstår derimod i samspillet mellem genstandene og disses samlede udtryk og kommunikation med beskueren.
Beskuerens rolle kan i installationskunsten være mere aktivt betonet end mere traditionelle kunstformer, da installationskunstens forholder sig til rum/krop. Værket opleves mere kropsligt, hvor beskuerens sanser aktiveres eller deaktiveres, f.eks. ved at beskueren ledes ind i et bælgmørkt rum, hvor lugte-, høre- og følgesanserne forstærkes, mens synssansen elimineres.

Grænsen mellem skulptur og installation kan være flydende, hvor en 'installation' ikke består af readymades. Her må kunstnerens egen betegnelse af værket være retningsgivende for typen af kunstværk.

Et eksempel på en svensk kunstner, bor i Danmark, som er verdenskendt for sin installationskunst er Ingvar Cronhammar. Et andet eksempel er den  polskfødt amerikansk avantgardistisk kunstner Jacek Tylicki.

Se også 
 Hesitation of Light
Readymade

En readymade (fra engelsk ready-made, 'færdiglavet') er en brugsgenstand, der placeres i kunstneriske sammenhænge, f.eks. på et kunstmuseum, og derved indtager en status som kunstværk.

Kunsten i et readymade ligger angiveligt i kunstnerens udvælgelse af netop denne genstand og altså ikke nødvendigvis i selve genstanden.

Udtrykket "readymade" blev første gang brugt i den historiske avantgarde i starten af det 20. århundrede. Marcel Duchamp var den første kunstner, der forsøgte at udstille et readymade på et kunstmuseum. Værket var et urinal af porcelæn, Fountain, som kunstneren havde lagt ned og signeret. Dermed ville Duchamp angribe museet som institution og udtrykke, at kunst og det 'almindelige' liv hænger sammen, og Kunstneren og Museet er institutioner, der er skabt af en grundlæggende forkert kunst- og livsanskuelse. Urinalet blev dog meget kendt og anerkendt som kunstværk.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 readymade i Den Store Danske

Kunst
Forbrydelse og straf

Forbrydelse og Straf (Преступление и наказание – Prestuplenie i nakazanie) (1866) er en roman af Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij. Den kaldes også tit Rodion Raskolnikov efter sin hovedperson. Hans navn genspejler hans spaltede personlighed, for raskol (af verbet raskalyvat = at kløve, splitte) er russisk for "splittelse", og en raskolnik er en, der skaber splid; en, der splitter; en "dissenter".  

Den er den første af de tre store romaner, der regnes for Dostojevskijs hovedværker. (De to andre er Idioten og Brødrene Karamazov).

Handlingsforløb

Personer i historien

Noter

Eksterne henvisninger 

Fjodor Mikhajlovitj Dostojevskij
Romaner fra Rusland
Odense Symfoniorkester

Odense Symfoniorkester er et af Danmarks fem landsdelsorkestre, og blev grundlagt i 1946, men dets rødder går helt tilbage til omkring år 1800. Fra at være et teaterorkester, som også spillede symfonisk musik, er orkestret i dag et moderne symfoniorkester med et højt aktivitetsniveau.

Orkestret har hjemme i Odense Koncerthus, som blev indviet i 1982. Hovedparten af orkestrets koncerter finder sted i Carl Nielsen Salen, en koncertsal med en fremragende akustik, plads til 1.212 mennesker samt udstyret med et 46-stemmer stort orgel bygget af et af verdens førende orgelbyggerier, Marcussen & Søn.

Odense Symfoniorkester havde ved grundlæggelsen 22 musikere, men er i årenes løb vokset støt, og har nu 73 fastansatte medlemmer. Orkestret giver årligt ca. 100 koncerter med et repertoire, der strækker sig fra barokken til vor egen tids musik.

Diskografien er omfattende – ca. 60 udgivelser er det blevet til og flere er undervejs og orkestrets turnévirksomhed inkluderer koncertrejser til USA, Kina samt en række europæiske lande.

Orkestrets chefdirigenter 
 Poul Ingerslev-Jensen (1946-1948) 
 Arne Hammelboe (1948-1949)
 Martellius Lundqvist (1949-1967)
 Karol Stryja (1968-1984)
 Tamás Vetö (1984-1987)
 Othmar Mága (1987-1991)
 Edward Serov (1991-1995)
 Jan Wagner (1997-2002)
 Paul Mann (2005-2008)
 Alexander Vedernikov (2009-2018)
 Pierre Bleuse (2021)

Eksterne links 
 Odense Symfoniorkesters hjemmeside

Symfoniorkester
Symfoniorkestre fra Danmark
Musikgrupper fra 1946
Cand.polit.

Cand.polit. (candidatus/candidata politices) er i Danmark betegnelsen for en person, der er indehaver af en kandidatgrad i økonomi fra Københavns Universitet. Titlen har desuden været brugt i Norge, idet den frem til 2007 blev tildelt personer, der tog en samfundsvidenskabelig embedseksamen.

Kandidater i økonomi fra Københavns Universitet 

Kandidater i økonomi fra andre danske universiteter betegnes cand.oecon. Kandidater fra Københavns Universitet har valgfrihed mellem de to titler (polit-titlen beholdt man her af historiske årsager). I modsætning til hvad der ofte antages, er der med cand.polit ikke nødvendigvis tale om en nationaløkonomisk kandidat, da man også kan skrive speciale og have valgfag inden for f.eks. finansiering. Studiet er i modsætning til de øvrige universitetsuddannelser i økonomi ikke inddelt i forskellige linjer, som f.eks. driftsøkonomi og nationaløkonomi, men tilbyder en bred vifte af valgfag inden for økonomi og statistik. Derudover er der også mulighed for at tage fag på en handelshøjskole eller matematik-økonomi-studiet. Den engelske betegnelse for graden cand.polit. er Master of Science in Economics.

Studiet blev oprettet ved Københavns Universitet i 1848. Før august 1998 kaldtes det statsvidenskab – ej at forveksle med statskundskab.
Den første kvindelige cand.polit. var Meta Kristine Hansen, der blev kandidat i 1896.

Kendte danskere med titlen cand.polit.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Økonomisk Institut, Københavns Universitet
 Portal for politstuderende på Københavns Universitet

Kandidatgrader
Videregående uddannelser i Danmark
Kandidater
Økonomi
DR P1

DR P1 er DR's første radiokanal, hvis historie går helt tilbage til 1925, hvor DR begyndte sin virksomhed. P1 er en ren talekanal med fokus på oplysning; nyheder og dokumentar samt debat-, kultur-, videnskab-   og samfundsprogrammer. 

Siden 1931 har stationen haft sit eget pausesignal ("Drømte mig en drøm i nat"), der er moderniseret mange gange siden, senest af Thomas Blachman i 2010. Stationen begyndte først i 2003 at sende programmer i døgndrift. Tidligere sendtes Natradio fra P3 i tidsrummet 00-06. P1 distribueres via FM, DAB og internet.

P1 henvender sig til en mere snæver gruppe af lyttere end fx de populære kanaler P3 og P4. På P1 diskuteres emner som går dybere og samtalen mellem mennesker, analyser og perspektiveringer er gennemgående træk. DR betegner selv kanalen som "tankevækkende radio". Stationens programmer og værter er ofte genstand for diskussion i offentligheden. Det fremføres til tider, at der mangler objektivitet hos værter og programplanlæggere, samt at kanalen har politisk slagside til venstre. Således kaldte Venstre-politikeren Jens Rohde i 2003 kanalen for "en rød sekt", ligesom også DR's tidligere generaldirektør Kenneth Plummer i 2007 sagde, at kanalen var meget kritisk over for USA og en række af de partier, der ligger til højre for midten. Plummer trak senere udtalelsen tilbage og hævdede, at han var blevet misforstået. 

Kanalen har 700.000 lyttere ugentligt, hvilket gør den til Danmarks fjerdemest lyttede kanal. Der er en overvægt blandt de ældste målgrupper. Aldersgennemsnittet er cirka 60 år – og der er relativt få lyttere under 30 år.

Siden 2011 har P1 kun kunnet høres på FM indtil klokken 18:00, mens kanalen stadig kan høres på DAB hele døgnet. Over halvdelen af programfladen er genudsendelser. Det gælder eksempelvis hele fladen om natten og størstedelen af aftenen.

Programmer

Nuværende: 

 Akkurat med Clement
 Anmelderne
 Bibelen Leth fortalt
 Brinkmanns briks
 Følg pengene
 Genstart
 Guld og grønne skove
 Kampen om historien
 Hemmeligheder
 Hjernekassen
 Hvad ville Jesus have sagt?
 Klog på sprog
 Krig
 Kulturen
 Nyheder fra Grønland
 P1 Debat
 P1 Morgen
 Radioavisen
 Radiobio 
 Ramt af kunst
 Ring til regeringen 
 Skønlitteratur
 Slotsholmen
 Supertanker
 Tabloid
 Udsyn
 Ugen forfra
 Ugens gæst
 Norsken, svensken og dansken
 Orientering
 Pilgrim
 Verdens bedste film
 Vildt Naturligt

Tidligere: 

 Audiens
 Bagklog på P1
 Brittas bedrag
 Feature
 Filmland
 Klubværelset
 Mennesker og medier
 P1 dokumentar
 Puk og Suzanne i Syrien
 Radiofortællinger
 Shitstorm
 Tidsånd

Referencer

Eksterne henvisninger 
 P1's hjemmeside

Etableret i 1926
P1
Lancetbladet berberis

 
Lancetbladet Berberis (Berberis gagnepainii) er en opretvoksende, stedsegrøn busk med svag tilbøjelighed til at danne korte udløbere. Grenene er tornede, og det samme gælder bladranden. Blomsterne er gule og duftende. Busken dyrkes mest for sin bambusagtige vækst og de gule blomster.

Beskrivelse 
Lancetbladet Berberis er en stedsegrøn busk med en opret, tætgrenet vækstform. Barken er først lysegrøn og svagt ru, senere bliver den lysegrå og opsprækkende, og til sidst er den grå og stribet. Knopperne er spredte, runde og lysegrønne. Bladene er smalt lancetformede og bølgede med indrullet rand og mange, nåletynde randtorne. De er mat grågrønne på oversiden, men græsgrønne og blanke på undersiden. Bladene sidder mange sammen på små knudeformede dværgskud. 

Blomsterne kommer frem i juni, og de er gule og sidder mange sammen i klynger. Frugterne er aflange, blåduggede bær. Frøene modner næppe ordentligt i Danmark.

Rodnettet består dels af et dybtgående og vidt udbredt sæt af hovedrødder og dels af talrige finrødder, som tilmed findes helt ind til rodhalsen. De mange skud fra rødder tæt på rodhalsen gør, at busken bliver meget tæt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 1,5 m (15 x 10 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Hjemsted 
Planten vokser i skovbryn og som underskov i de blandede løvskove i Kina, Manchuriet og Korea. 

I Sichuan vokser den i buskadser og skovområder i 2000 – 4000 m højde, hvor jordbunden for det meste er gråbrun morr. Klimaet er køligt og fugtigt. I den laveste del af området findes løvtræer som Fagus engleriana og Duetræ. Desuden ses Lancetbladet Berberis på skråninger og klippeskrænter sammen med bl.a. Bulet Dværgmispel, Japansk Spiræa og flere arter af Dværg-Rhododendron.

Variant 
Denne art handles næsten udelukkende i varianten Berberis gagnepainii var. lanceifolia

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Gule blomster
Stedsegrønne
Hansted-ulykken

Hansted-ulykken 26. december 1876.

Et snerydningstog med to lokomotiver og et antal vogne til snekastere forulykkede mellem Horsens og Tvingstrup.

På grund af stærkt snefald og fygning afsendtes fra Århus et snerydningstog bestående af en sneplov, 2 godstogslokomotiver samt nogle vogne med snekastere. Foruden lokomotivpersonalet var der på hvert lokomotiv en baneformand, der skulle holde udkig. Da toget kørte af sted i jævn fart ved Hansted, mærkede snekasterne pludselig et voldsomt stød og blev slynget rundt mellem hinanden. Mange var så skrækslagne, at de forsvandt ud over markerne. Da de mere modige nåede frem til lokomotiverne, så de, at det ene lokomotiv stod helt oppe på det andet, og samtlige syv mand på de to lokomotiver var dræbt – på stedet.

Ulykken er aldrig blevet fuldt opklaret.

En ledvogter tæt ved ulykkesstedet havde set de to lokomotiver passere med en halv maskinlængdes afstand. Dette tyder på, at koblingen mellem de to maskiner var sprængt under snepløjning, uden at lokomotivpersonalet havde opdaget det. Da det forreste lokomotiv kørte fast i en drive, er det bageste kørt op i det med voldsom kraft. Det er også muligt, at man med vilje havde afkoblet, så bageste lokomotiv kunne hjælpe det forreste frem med stød.

Hartvig Rambusch anfører i En gammel Jernbanemands Erindringer, at "havde personalet haf større erfaring i snekørsel, hvis f.eks. W. Bailey eller E. Wright havde været den ene af lokomotivførerne, så var denne ulykke næppe sket".

På grund af ulykken blev der straks udgivet flere forebyggende bestemmelser. Den vigtigste var den, at der ikke måtte forceres driver uden foregående standsning, ved hvilken vognene med snekastere osv. skulle frakobles, før pløjning begyndte.

9 personer omkom, og 26 blev kvæstet

Jernbaneulykker i Danmark
Begivenheder i 1876
Horsens Kommune
Madeleine Albright

Madeleine Jana Korbel Albright (født 15. maj 1937 i Prag, Tjekkiet, død 23. marts 2022) var en amerikansk diplomat og tidligere udenrigsminister. Hun blev i 1993 udpeget som landets FN-ambassadør.

Som udenrigsminister under regeringen Bill Clinton II blev hun den første kvindelige udenrigsminister i USA's historie. Under sin tid som FN-ambassadør blev hun kritiseret for at støtte og opretholde sanktionerne mod Irak.


Prague Winter 

I 2012 udgav Madeleine Albright sin personlige fortælling om tiden før, under og efter kampen for et uafhængigt og demokratisk Tjekkoslovakiet, kaldet Prague Winter. Bogen, der på dansk er udkommet som Vinter i Prag, fokuserer også på hendes jødiske baggrund og hvordan hun sammen med familien først meget sent, og efter forældrenes død, erfarer at hun har jødisk baggrund. Dette tema udgør den anden røde tråd i fortællingen, og følger familiens skæbne – hvor tre af bedsteforældrene, og det meste af den øvrige familie blev myrdet af den tyske besættelsesmagt - i årene fra 1938 til 1944.

Bogen afdækker i den sidste del årene fra 1944 til 1948 hvor det retablerede demokrati i Prag effektivt undergraves af Josef Stalins Sovjetunionen med støtte fra de lokale kommunister.

Bibliografi 
 Madam Secretary (2003)
 The Mighty and the Almighty: Reflections on America, God, and World Affairs (2006)
 Memo to the President Elect: How We Can Restore America's Reputation and Leadership (2008)
 Read My Pins (2009)
 Prague Winter: A Personal Story of Remembrance and War, 1937-1948 (2012)

Kilder

Eksterne henvisninger 

Udenrigsministre fra USA
Diplomater fra USA
Jøder fra USA
Kvindernes æresgalleri i USA
Personer døde af kræft
Houston

Houston er den største by i staten Texas og USA's fjerdestørste by med 2.160.821 indbyggere, heraf ca. 24% sorte og 44% spansktalende. Det sammenhørende metropolområde har 6.313.158 indbyggere (2010). Byen har et areal på 1.553 kvadratkilometer (599,6 'square miles'). Byens navn stammer fra den tidligere general Sam Houston.

Efter i kort tid at have været hovedstad i Republikken Texas (1836-39, 1842-45) voksede den langsomt som handelscenter i 1800-tallet (bomuld, kvæg og ris). Senere satte væksten for alvor ind kort efter år 1900, da byen blot talte 45.000 indbyggere. Væksten skyldtes dels nogle store oliefund, som på få år forvandlede byen til et førende oliecenter, dels færdiggørelsen af en 80 km lang skibskanal med forbindelse til Den Mexicanske Golf (1914). Havnen er i dag blandt de største i USA, og her findes en stor koncentration af især olieraffinaderier og petrokemiske virksomheder.

Det gav rystelser over hele landet, da byens hjemmehørende energiselskab Enron blev erklæret konkurs i 2001. I Houston mistede 4.000 mennesker deres arbejde og pension. NASA kontrolcenteret Johnson Space Center ligger i Houston hvorfra kontrollen med USA's bemandede rumflyvninger koordineres.

Downtown Houston, som omfatter Historic District og Theater District, er hjemsted for en række Fortune 500 selskaber, herunder nogle af de største energiselskaber i verden. Det er også hjemsted for Houston Ballet og Houston Symphony. West Loop er kendt fra høje ende af shopping komplekser, og er hjemsted for nogle af de velhavende og eksklusive kvarterer i byen. 

Økonomien i Houston er præget af transport, produktion, energi og flyindustrien. Ud over rumrejser er Houston også kendt for sine museer og scenekunst.

Historie 
Houston blev grundlagt i august 1836 da brødrene John Kirby Allen og Augustus Chapman Allen, to ejendomsspekulanter fra New York købte 27 km² land af T. F. L. Parrot for at grundlægge "et mægtigt center for regeringsførelse og handel". Brødrene opkaldte deres by efter Sam Houston.

Houston var mellem 1836 og 1839 hovedstad i Republikken Texas. Nu er Austin hovedstad.

Skyline

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Byens officielle hjemmeside
Perl

Perl er et fortolket højniveau-programmeringssprog opfundet af Larry Wall i 1987.

Det blev skabt under Unix for at gøre rapportering lettere. Siden 1987 har Perl undergået store forandringer og er i dag et generelt anvendeligt programmeringssprog, som kan afvikles på flere forskellige platforme, herunder bl.a. Microsoft Windows og Unix.

Perl tilbyder kraftfulde teksthåndterings-mekanismer, som ikke ses i noget andet programmeringssprog, bl.a. ved hjælp af regulære udtryk. Perl har modsat de fleste almindelige programmeringssprog ikke nogen begrænsning mht. længder på data. Perl ses oftest brugt i forbindelse med webside-programmering (CGI-scripts). Som webside-programmeringssprog konkurrerer Perl især mod sprog som PHP, Ruby og Python. Perl bliver ofte refereret til som "The Swiss Army chainsaw of programming languages" pga. sin fleksibilitet og generelle anvendelighed.

Ekstern henvisning 
 The Perl Directory (på engelsk)

Noter

Programmeringssprog
Internetteknologi
Tillid

Tillid eller tiltro er en følelse og er dét fænomen, som viser sig ved, at et individ har en forventning om eller tro på, at et andet individ er pålideligt. På græsk og oldnordisk er ordet for (til)lid det samme som (til)tro.

Ifølge K.E. Løgstrup er menneskers tillid medfødt, hvorimod mistillid læres under opvæksten.

I sociologien beskriver tillid en relation mellem aktører (fx en person eller virksomhed). Tillid handler først og fremmest om en social aktørs suspenderingen af tvivl overfor en anden aktør eller en ide, dvs. det at en aktør godtager en anden aktør, eller en anden aktørs ide, som gangbar, kompetent, god, ærlig eller sand.

Tilliden kan siges at have i hvert fald tre funktioner i det sociale rum. Den gør sociale handlinger forudsigelige, den skaber en fornemmelse af sammenhørighed og den gør det nemmere for personer at arbejde sammen.

Ifølge Gert Tinggaard Svendsen, som er professor i statskundskab ved Århus Universitet, har danskernes høj tillid til hinanden. Kontrol koster meget, men har man i et samfund gensidigt tillid til hinanden, kan meget kontrol spares. Gert Tinggaard Svendsen har på den baggrund omskrevet Lenins frase: "tillid er godt, men kontrol er bedre" til "kontrol er godt, men tillid er billigere".

Et eksempel på danskernes høje tillid i praksis er, at det i Danmark normalt kan svare sig at lave uovervåget vejsalg fra vejboder.

Ifølge et speciale af Maria Emilie Arup fra Århus Universitet, har vestjyder i Ringkøbing-Skjern Kommune den højeste tillid i Danmark til fremmede (91%), i forhold til landsgennemsnittet på 76%.

Se også 
 Mistro
 Skuffelse
 Følelsesmæssig sårbarhed

Kilder/referencer

Litteratur 
 Luhmann, Niklas, Tillid – en mekanisme til reduktion af social kompleksitet 
 Misztal, Barbara, Trust in Modern Societies: The Search for the Bases of Social Order 

Følelser
Mellemmenneskelige forhold
COMAL

COMAL (COMmon Algorithmic Language) er et computer-programmeringssprog udviklet i Danmark af Benedict Løfstedt og Børge Christensen i 1973. Den første version Comal F-73 kørte bl.a. på SC Metric computere (Alpha LSI-2/20).

COMAL var en kombination af datidens dominerende programmeringssprog til uddannelsesformål, BASIC og Pascal, og hensigten var et introducere strukturerede programmeringselementer i et miljø, hvor BASIC normalt blev anvendt.

Rapporten COMAL 80 PROGRAMMING LANGUAGE REPORT indeholdt den formelle definition af sproget.

COMAL fandtes til:
 BBC Micro
 Commodore PET / Commodore 64 / Amiga
 Compis / Scandis
 CP/M
 IBM PC
 Regnecentralen RC7000 (Data General Nova 1200))
 Texas TI-99/4A
 Tiki 100
 Piccoline

Eksterne henvisninger 
 OpenComal – en open source-implementering af COMAL til UNIX, MS-DOS og Windows (på engelsk
 MacharSoft (på engelsk)

Programmeringssprog
Leopold 1. (Tysk-romerske rige)

Leopold 1. (født 9. juni 1640, død 5. maj 1705) var søn af Ferdinand 3. og af den habsburgske slægt. Han blev konge af Ungarn 1655, 1656 af Böhmen og ved faderens død i 1657 hersker over de østrigske arvelande. Leopold blev 1658 i Frankfurt valgt som kejser af det Tysk-romerske rige. Han var en lærd og musikelskende mand, men også en yderligtgående katolik, der forfulgte protestanter og jøder.
 Leopold var gift tre gange og fik 16 børn, men de otte døde som små.

Han førte en lang række krige:
 med Sverige 1657-1660, 
 med Tyrkiet 1662-1664 og 1683-1699 
 med Frankrig 1672-1679, Den pfalziske Arvefølgekrig 1688-1697 og fra 1701 (Spanske Arvefølgekrig, hvor Leopold forsøgte at sikre habsburgernes magt i Spanien.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

Referencer

Eksterne henvisninger 

|-

Tysk-romerske kejsere
Huset Habsburg
Konger af Ungarn
Konger af Bøhmen
Østrigere i 1700-tallet
Kurfyrster af Bøhmen
Katolske monarker
Konger af Kroatien
Karl 9. af Sverige

Karl 9. (4. oktober 1550 – 30. oktober 1611) var konge af Sverige fra 1604 til 1611. Han var søn af Gustav Vasa, og inden han blev konge var han rigsforstander fra 24. juli 1599.

Han styrtede sin katolske brodersøn Kong Sigismund i 1599 og henrettede de adelige ledere i Blodbadet i Linköping skærtorsdag 19. marts 1600.

Han var en dygtig regent, der fremmede økonomien og forbedrede retsvæsenet.

I 1611 kom han i krig med Danmark under Christian 4. – Kalmarkrigen.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

Eksterne henvisninger 

Huset Vasa
Regenter fra Sverige
Hertuger af Södermanland
Protestantiske monarker
Svenskere i 1600-tallet
Svenskere i 1500-tallet
Den ingermanlandske krig
Personer i Kalmarkrigen
Richard von Weizsäcker

Richard von Weizsäcker (født 15. april 1920 i Stuttgart, død 31. januar 2015 i Berlin) var præsident i Forbundsrepublikken Tyskland 1984-94. Dvs. at han var præsident både i Vesttyskland og i det genforenede Tyskland. Forbundspræsidenten i Tyskland er ikke en decideret politisk figur, men har som oftest tilknytning til et politisk parti. Richard von Weizsäcker hørte oprindeligt til de konservative i Vesttyskland (CDU). Han var overborgmester i Vestberlin  1981-84 .

Eksterne henvisninger 

Tysklands forbundspræsidenter
Medlemmer af Forbundsdagen
Regerende borgmestre af Berlin
Politikere fra CDU
Riddere af Dannebrog
Riddere af Serafimerordenen
Personer fra Stuttgart
Æresdoktorer ved University of Cambridge
Æresdoktorer ved University of Oxford
Tyskere i 1900-tallet
Tyskere i 2000-tallet
Bæræble

 
Bær-Æble (Malus baccata) eller Paradis-Æble er et lille, løvfældende træ med en rund og temmelig åben krone. Æblet er som regel kuglerundt, gulgrønt og meget surt.

Beskrivelse 
Stammen er kort og hovedgrenene er opstigende og krogede. Barken er først rødbrun med hvidfiltet behåring på den yderste del. Senere bliver den glat og gråbrun, og til sidst er den mørkegrå og furet. På kortskuddene ses behåringen i mange år. Knopperne er spredte, behårede, kegleformede og rødbrune. 

Bladene er elliptiske eller ægformede med skarpt savtakket rand. Oversiden er mørkegrøn, glat og blank, mens undersiden er grålig og behåret. Høstfarven er gullig. Blomsterne er hvide med et let rødligt skær. Æblet er som regel kuglerundt, gulgrønt og meget surt. Frøene modner godt og spirer villigt.

Træet har et rodnet, som er kraftigt og vidtrækkende. Normalt vil man dog kun kunne købe planter, der er podet. I så fald vil de ofte have rod fra grundstammen 'MM 106', hvilket giver et svagt forgrenet, men dybtgående rodnet. Træet fremkalder jordtræthed, og det kan være vært for alle de sygdomme, som angriber Spise-Æble.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 6 x 6 m (30 x 30 cm/år).

Hjemsted 
Paradis-Æble af den rene art finder man i blandede løvskove fra Sydøsteuropa over Lilleasien og Kaukasus til bjergene i Centralasien. Alle steder foretrækker træet en ret tør bund med let skygge (lysninger og skovbryn).

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Træer
Hvide blomster
Blomster i maj
Smukke frugter
Biplanter
Æble
Ribs-slægten

Slægten Ribs (Ribes) er udbredt med flere end 100 arter i både Europa, Asien, Nordamerika og Sydamerika. Det er løvfældende buske med spredtstillede eller spiralstillede blade, som er stilkede, hele og tre- til femlappede. Blomsterstandene er simple klaser, der dog er reduceret til at bestå af 1-3 blomster hos stikkelsbær. Blomsterne er regelmæssige og 4- eller 5-tallige. Frugterne (kendt som ribs-bær) er bær med 20-100 frø.

Her beskrives blot de arter, som er vildtvoksende eller som dyrkes i Danmark.

 Blodribs (Ribes sanguineum)
 Fjeldribs (Ribes alpinum)
 Guldribs (Ribes aureum)
 Haveribs (Ribes rubrum)
 Jostabær (Ribes × nidigrolaria)
 Solbær-busk (Ribes nigrum)
 Stikkelsbær-busk (Ribes uva-crispa eller Ribes grossularium)
 Vild ribs (Ribes spicatum)
Trapholt

Trapholt er et museum for moderne kunst og design, beliggende i Kolding og indviet i 1988. Museet kaldes også for det "jyske Louisiana", hvilket kan skyldes dets beliggenhed ved Kolding Fjord med en kombination af gammel og ny bygningsarkitektur – eller at det ligeledes har fokus på moderne billedkunst..

Museet indeholder også et møbelmuseum med nutidig dansk møbeldesign og samlinger af kunsthåndværk, primært keramik og tekstil. Desuden er museets samling på mere end 500 stole fra det 20. århundrede Danmarks største. Bygningsstilen i denne del af museet er inspireret af Guggenheim-museet i New York med spiralgangen.

Museet er omgivet af en skulpturpark og rummer en permanent udstilling med Richard Mortensen malerier og Arne Jacobsens unikke Kubeflex sommerhus.
Dertil kommer et væld af skiftende særudstillinger.

Trapholtfonden
I 1972 oprettedes Trapholtfonden af Helene og Gustav Johannes Lind. Ved oprettelse af fonden afstod ægteparret 23 tønder land til Kolding Kommune. Til gengæld forpligtede kommunen sig til at oprette et kunstmuseum på Trapholt og yde fonden årligt tilskud. Helene Lind døde 8. april 1980 og Gustav Lind 20. juni 1984.

Eksterne henvisninger 
Trapholt Kunstmuseum
Trapholt Kunstmuseum i arkitekturbilleder.dk

Kunstmuseer i Danmark
Museer i Kolding
Museer etableret i 1988
Statsanerkendte museer i Danmark
Gdynia

Gdynia (, ) er en havneby i Polen, i voivodskabet Pomorskie. Den er beliggende i et område oprindeligt beboet af kasjubere, og de første beskrivelser af bosættelser i området stammer fra 1200-tallet. Efter Polens 1. deling i 1772 blev den daværende landsby indlemmet i Preussen og sammen med dette senere i det tyske kejserrige. I 1870 var indbyggertallet steget til 1.200 indbyggere. Efter 1. verdenskrig blev byen og den omkringliggende Polske korridor afstået til Polen som led i Versaillestraktaten. Polen havde ønsket at indlemme den nærliggende storby Danzig, men dette var blevet afvist af fredskonferencen pga. Danzigs altovervejende tyske befolkningssammensætning. For at undgå, at den nye polske stat skulle være økonomisk afhængig af havnen i Danzig, besluttede Polen at udbygge Gdynia til en egentlig havneby, og byen gennemgik i mellemkrigstiden en hastig udvikling, og indbyggertallet oversteg 100.000. Denne vækst var betinget af, at byen var Polens eneste havneby på Østersøkysten.

Under 2. verdenskrig erobrede Tyskland byen og indlemmede den i Tyskland, denne gang under navnet Gotenhafen. Ca. 50.000 polske indbyggere blev deporteret fra byen, og byen herefter omdannet til en tysk flådebase. Ved krigens afslutning blev byen genindlemmet i Polen. Byen har siden krigen haft en kraftig befolkningsvækst, og Gdynias indbyggertal overstiger nu en kvart million. Den er reelt vokset sammen med nabobyerne Gdańsk og Sopot til den såkaldte Trójmiasto (Tri-stad / Treby).

Byen har siden 1967 haft venskabsbyforbindelse med Aalborg.

 Areal: 135,5 km²
 Befolkning: 255 300
 Beliggenhed: 18°32' E; 54°32' N
 Telefonkode: (+48) 58
 Borgmester: Wojciech Szczurek

Se også 
 Unionen af Baltiske Byer

Eksterne henvisninger 

 Gdynia online (bl.a. på dansk)
 http://www.trojmiasto.pl
 Seattle sister city of Gdynia 
 
 ChefMoz Dining Guide – Gdynia 

Havnebyer i Polen
Sopot

Sopot () er en by i det nordlige Polen, i Pommern, i dag beliggende i voivodskabet Pomorskie.

Området Gdańsk, Sopot og Gdynia kaldes Trójmiasto (dansk: 3 byer). Bade og kurbyen ligger i det historiske landskab Vestpreussen, ved vestkysten af Gdańskbugten, cirka ni kilometer nordvest for Gdańsk og ni kilometer syd for Gdynia.

Historie 

Ordet Sopot er slavisk og betyder kilde. Siden 1283 tilhørte det lille fiskerleje til Cistercienserordenens klosteret Oliwa og Sopot var og var som alle de andre af klosteret byer forpligtet til at udøve borgertjeneste i Gdańsk; fra 1283 til 1807 tilhørte Sopot hansestaden Gdańsk. Sopots historie er derfor tæt forbundet med byen Gdańsks historie. Sopot blev beslaglagt af Preussen i Polens 1. deling i 1772, og fra 1871 til 1920 var en del af Tyskland. Byen blev en del af den preussiske provins Vestpreussen. I perioden 1920 til 1939 lå byen i Fristaden Danzig, efter felttoget i Polen i 1939 var byen en del af Nazi-Tyskland. Byen blev besat af Stalin i 1945 og givet til Folkerepublikken Polen, medens dens overvejende tyske befolkning blev fordrevet.

Sport 
De mest populære sportsklubber i byen er Trefl Sopot (basketball) og Ogniwo Sopot (rugby).

Galleri

Se også 
 Union of the Baltic Cities

Eksterne henvisninger 

 Sopot Online
 Sopot
 Sopot Web Gallery

Noter 

Byer i Polen
Tidligere tyske byer
Trójmiasto

Trójmiasto (dansk "3 byer") — området bestående af tre polske byer ved Østersøen: Gdańsk, Gdynia og Sopot (på tysk henholdsvis: Danzig, Gdingen og Zoppot).

Fra 1920-1939 tilhørte Gdańsk og Sopot Fristaden Danzig, der igen var underlagt Folkeforbundet. Polen anlagde siden slutningen af 1920'erne en havn ved Gdynia for at give landet kontrol over en havn ved Østersøen. Siden 2. verdenskrig har hele området været del af Polen. Byerne begyndte for alvor at vokse sammen i 1970'erne, godt hjulpet på vej af anlæggelsen af en hovedvej mellem dem.

Trójmiasto ligger i det pommerske voivodskab, som har Gdańsk som hovedby.

 befolkning: 949 700
 areal: 538,31 km²

"Trójmiasto" var også navnet på lufthavnen i Gdańsk. I 2004 blev lufthavnen omdøbt til "Lech Walesas Lufthavn".

Eksterne henvisninger 
 http://www.trojmiasto.pl/
 http://www.gdansk.pl/ 
 http://www.gdynia.pl/
 http://www.sopot.pl/

Byer i Polen
International Civil Aviation Organisation

International Civil Aviation Organisation, (Dansk: International civil luftfartorganisation), forkortet ICAO, er en organisation under de Forenede Nationer, som arbejder med at skabe ensartede standarder for lovgivningen omkring civil luftfart i medlemslandene. Hovedkvarteret ligger i Quartier International i Montreal, Canada.

ICAO må ikke forveksles med International Air Transport Association (IATA), som er en sammenslutning af flyselskaber, såsom SAS. IATA har også hovedkvarter i Montreal.

ICAO udarbejder documents og annexes (dokumenter og annekser), der tilsammen udgør en "standard-skabelon" for hvordan man bør indrette et lands luftfartslovgivning. Man tilstræber med dette system, at reglerne for flyvning bliver så ensartede fra land til land som muligt.

De enkelte medlemslande implementerer så denne "skabelon" i deres lovgivning, men intet land har taget ICAO-modellen til sig som den "er og forefindes". Af lokale hensyn tilføjer de enkelte lande særlige regler eller fraviger fra eksisterende regler i ICAO's materiale.

Indenfor den Europæiske Union søger et europæisk organ, European Aviation Safety Agency (forkortet EASA), at standardisere lovgivningen omkring luftfart indenfor EU-medlemslandene.

I Danmark forvaltes information og anbefalinger fra ICAO og EASA af Trafikstyrelsen, som er en styrelse under Transportministeriet.

Se også 
 Liste over ICAO flytype betegnelser

Eksterne henvisninger 
 http://www.icao.int/ – ICAO's webside
https://www.easa.europa.eu/home - EASA's webside
 https://www.trafikstyrelsen.dk/da/Luftfart – Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen - Luftfart (inkl. droner)

Luftfartsorganisationer
FN
Etableret i 1947
Martin Scorsese

Martin Scorsese (født 17. november 1942 i Queens, New York, USA) er en amerikansk filminstruktør. 

Hans første spillefilm hed Who's That Knocking At My Door? (1967) med Harvey Keitel i hovedrollen. Herefter blev han medlem af de såkaldte "movie brats" i 1970'erne sammen med Francis Ford Coppola, Steven Spielberg, George Lucas og Brian De Palma. Det var De Palma, der introducerede ham for Robert De Niro, og de to blev gode venner og arbejdede sammen på mange projekter. Deres første film hed Mean Streets. Herefter steg begges stjerner hurtigt på Hollywoods himmel især efter filmen Taxi Driver med den berømte scene, hvor De Niro til sit eget spejlbillede siger: 'Are you talking to me?'. 

Efter en skuffelse med musicalfilmen New York, New York kom Scorsese tilbage på toppen med filmen Raging Bull endnu engang med Robert De Niro i hovedrollen. Martin Scorsese lavede den kontroversielle kristusfilm The Last Temptation of Christ i 1988. Derefter lavede han endnu en film, der udspillede sig i New York: Goodfellas der blev et kæmpe hit såvel kommercielt som kunstnerisk.

"Uskyldens år" fra 1993, foregår i slutningen af 1800-tallet og skal efter sigende være inspireret af den af Scorsese så beundrede italienske filminstruktør Luchino Visconti's "Den uskyldige".

Scorsese har også instrueret – og speaket – en dokumentarfilm om italienske filmklassikere.

I 2002 lavede Scorsese filmen Gangs of New York med Daniel Day-Lewis, Leonardo DiCaprio og Cameron Diaz. Filmen var hans hidtil dyreste, men fik dog blandede anmeldelser. Filmen blev nomineret til 10 Oscars men vandt ikke en eneste.

Martin Scorsese vandt i 2007 sin første Oscar for filmen The Departed (som både vandt oscar for bedste instruktør og oscar for bedste film). Han har været nomineret fem gange tidligere til en oscar for bedste instruktør uden at vinde. Til gengæld blev hans film Taxi Driver hædret med Den Gyldne Palme på Filmfestivalen i Cannes.

Filmografi 
 Killers of the Flower Moon (2023)
 The Irishman (2019)
 Silence (2017)
 Hugo (2011)
 The Wolf of Wall Street (2013)
 Living in the material world - George Harrison (2011)
 Shutter Island (2010)
 Shine a Light (2008)
 The Departed (2006)
 No Direction Home: Bob Dylan (2005)
 The Aviator (2004)
 Gangs of New York (2002)
 Nattens skygger (Bringing Out the Dead, 1999)
 Kundun (1997)
 Casino (1995)
 Uskyldens år (The Age of Innocence, 1993)
 Cape Fear (1991)
 Goodfellas (1990)
 Den sidste fristelse (The Last Temptation of Christ, 1988)
 Det handler om penge (The Color of Money, 1986)
 Efter fyraften (After Hours, 1985)
 The King of Comedy (1982)
 Tyren fra Bronx (1980)
 The Last Waltz (1978)
 New York, New York (1977)
 Taxi Driver (1976)
 Alice bor her ikke mere (Alice Doesn't Live Here Anymore, 1974)
 Gaden uden nåde (Mean Streets, 1973)
 Togrøverne fra Arkansas (Boxcar Bertha, 1972)
 Hvem er det, der banker? (Who's That Knocking at My Door, 1967)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra USA
Oscar for bedste instruktør
Hollywood Walk of Fame
Personer fra New York
Golden Globe for bedste instruktør
Ærescesar
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Singalesisk (sprog)

Singalesisk (også Sinhala) er et indoarisk sprog og hovedsproget i Sri Lanka.

I modsætning til de andre indoariske sprog har singalesisk tabt alle aspirater. Singalesisk har sit eget skriftsystem.

Indoariske sprog
Sprog i Sri Lanka
Dravidiske sprog

De dravidiske sprog er en sprogfamilie med omkring 26 sprog som hovedsageligt tales i det sydlige Indien og Sri Lanka, foruden visse områder i Pakistan, Nepal og det østlige og centrale Indien. De dravidiske sprog tales af mere end 200 millioner mennesker.

Dravidiske sprog omfatter:
 Tamil
 Kannada
 Malayalam
 Telugu
Parklind

 
Parklind (Tilia x europaea), ofte skrevet park-lind, er et stort, løvfældende træ med en regelmæssigt kegleformet krone og lige, gennemløbende stamme. Hovedgrenene er svære og buet overhængende. Planten er en krydsning mellem småbladet og storbladet lind.

Beskrivelse 
Barken er først grøn (eventuelt rød på solsiden) og glat. Senere bliver den matgrå og ru, og til sidst får den fine furer og brede kamme. Knopperne er spredte, ægformede og rødbrune (grønne på vanris).

Bladene er skævt hjerteformede med rundtakket eller savtakket rand. Oversiden er matgrøn, mens undersiden er lysere og næsten helt glat, bortset fra små hårtotter ved ribbevinklerne. Blomsterne er samlet i hængende stande med ét fælles højblad. De enkelte blomster er gulhvide og duftende. Frugterne er bredt ægformede, behårede og svagt ribbede.

Rodnettet består af et hjerteformet system af dybtgående hovedrødder og et højtliggende, næsten filtet sæt af smårødder. Træet kan som enkeltindivid næsten fortsætte uendeligt, fordi de mange stødskud hurtigt vokser op til nye træer omkring modertræet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 30 x 15 m (40 x 30 cm/år).

Hjemsted 
En krydsning har intet hjemsted, men netop denne formodes at være naturligt opstået i Centraleuropa som et afkom af småbladet og storbladet lind. Den har derfor vokset vildt i det fælles, centraleuropæiske skovområde.

Massedød af humlebier 
Siden 1700-tallet har man observeret store mængder døde og døende humlebier under parklind i blomstringstiden, især i tørre somre. Fænomenet ses ikke hver sommer, og årsagen er ukendt. Flere teorier er fremsat, såsom at at lindetræer, både enkeltarter (parklind og sølvlind), og også enkelte træer, producerer forholdsvis meget af sukkerarten mannose, som humlebier ikke kan fordøje. Teorien er, at i varmt og tørt vejr stiger mannose-andelen af nektaren, hvad bier tåler, men ikke humlebier. En anden teori er, at træerne tømmes for nektar, så humlebierne sulter ihjel. De fleste lindetræer udskiller duftstoffer, der tiltrækker humlebier og andre bestøvende insekter, så der er ofte hektisk aktivitet omkring blomsterne. Når blomsterne er tomme for nektar, flyver bierne videre, mens humlebier bliver i træet pga duftstofferne.

To studier om sagen, en norsk og en engelsk, blev offentliggjort i 2017. Den findes ingen bevis for, at lindenektar indeholder mannose eller andre giftstoffer, så den teori kan afvises. Det ville også være underligt, om et insektbestøvet træ forgiftede sine vigtigste bestøvere. Muligvis lokkes humlebierne til blomsterne af duftstoffer og koffein, efter at nektarproduktionen er nedsat, men det har ikke kunnet påvises. Sult eller alderdom er den mest sandsynlige dødsårsag. En tysk studie påviser, at 76 % af døde humlebier under sølvlind har predatorskader (fra fugle eller hvepse), og i en studie utført i Trondheim, var henved 90 % af døde humlebier under lindetræer påført skader af fugle.

Noter

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Haveplanter
Træer
Gule blomster
Lind
Perlerøn

 
Perlerøn (Sorbus koehneana), også skrevet Perle-Røn, er en løvfældende busk med en stift opret, nærmest riset vækstform. Den hører hjemme i Kina og har smukke høstfarver samtidigt med de hvide frugter.

Beskrivelse 
Barken er først rødbrun og glat med lyse, lodrette barkporer. Senere bliver den brun og ru med små, lyse porer. Gammel bark er grå og ru. Knopperne er spredte, tiltrykte, ægformede og lidt skæve, gråsorte med enkelte rødbrune hår. Endeknoppen er meget stor. 

Bladene er uligefinnede med op til 23 ægformede småblade. Bladranden er skarpt savtakket, oversiden er mørkegrøn, og undersiden er grågrøn. Høstfarven er rød til rødbrun. Blomsterne sidder i halvskærme fra de yderste bladhjørner. De er hvide med brune støvdragere. Frugterne er runde, hvide bær med mange, spiredygtige frø.

Rodnettet består af kraftige, godt forgrenede og højtliggende hoved- og siderødder. Vær dog opmærksom på, at mange perlerøn sælges podet på grundstamme eller halvstamme af alm. røn. Se denne for en beskrivelse af rodnettet og jordbunds-kravene.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 2 m (15 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Perlerøn hører hjemme i det mellemste Kina, hvor den danner underskov og bryn i blandede løvskove på mineralrig bund. I den sydøstlige del af det tibetanske højland (dvs. området dækker det vestlige Sichuan, det nordvestlige Yunnan og den sydøstlige del af den autonome region Tibet) ligger bjergene Min Shan og her findes naturreservatet Jiuzhaigou (tibetansk: Zitsa Degu). Undergrunden består af kalksten med et godt mineralindhold og et pH mellem 6,8 og 8,1. Her vokser arten i blandede skove mellem 2.500 og 3.400 m højde sammen med bl.a.: majblomst, armandfyr, davidløn, dragegran, himalayabirk, kinesisk blommetaks, kinesisk lind, måttefyr, omeirose, rødbirk, skjold-dipelta, skovstilkaks, sort bambus, tibetansk lærk, topspirende pileurt og tæppedværgmispel.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Noter 

Buske
Hvide blomster
Haveplanter
Høstfarver
Smukke frugter
Røn
Pseudolån

Pseudolån betegner i etymologien et lån af udtryk fra et fremmedsprog, som sættes ind i en ny sammenhæng og får en anden betydning. På dansk er det typisk engelske låneord, som ikke eksisterer i den betydning på engelsk.

Eksempler 

 Monkeyclass for økonomiklassen på flyrejser
 Put and take-fiskeri om fiskeri i vande, der løbende fyldes op med dambrugsfisk
 Babylift – betyder direkte oversat tilbage til engelsk småbørnselevator – det engelske ord er carrycot
 Speeder for en gaspedal – det engelske ord er accelerator
 Speaker for en Tv-vært i nyhedsudsendelse – der engelske ord er news presenter (eller newsreader, newscaster,  news anchor m.fl.)
 "Smoking" hedder i England "dinner jacket" og i USA "tuxedo"
 "Stationcar" og "cottoncoat" er ukendte på engelsk

Se også 
 indirekte lån
 direkte lån
 syntaktiske lån

Litteratur 
 Jarvad, Pia, Nye ord – hvorfor og hvordan?. 1995. .

Referencer  

Ordtyper
Wilhelmus van Nassouwe

Wilhelmus van Nassouwe, på nederlandsk også kaldet Het Wilhelmus, er siden 1932 Nederlandenes nationalsang.

Sangen handler om Vilhelm 1. af Nederlandene og frihedskampen mod Spanien. Den blev skrevet i 1574, hvilket gør den til den ældste nationalsang i verden. Det har dog været omstridt, da den først blev officielt anerkendt som nationalsang den 10. maj 1932, mens den japanske nationalsangs tekst (ikke melodi) stammer fra det niende århundrede. Det kan bemærkes at Willem i første strofes anden linje betegner sig selv som værende van Duitsen bloed, "af tysk blod": Nederlandene og nederlandsk blev endnu langt oppe i tiden betragtet som en del af det (neder)tyske sprogområde (se nærmere i den tyske version af artiklen).  

Sangen afspejler Vilhelm 1.'s konflikt i forbindelse med opstanden i Nederlandene. På den ene side prøver han at være tro mod den spanske konge, på den anden side er han først og fremmest tro mod sin samvittighed som foreskriver ham at tjene Gud og den nederlandske befolkning.

Sangen består af femten couplets, som udgør et acrostic: de første bogstaver i versene danner navnet Willem van Nassov. V heri er som det romerske bogstav u og de vers som derefter begynder med s, har i nutidens nederlandsk z som initial.

Litteratur 
J.B. Drewes, Wilhelmus van Nassouwe. Een proeve van synchronische interpretatie. Amsterdam [etc.], 1946 
Willem Frederik Breman, De boodschap van het Wilhelmus. 's-Gravenhage, 1951.

Eksterne henvisninger 

 Wilhelmus van Nassouwe som MIDI-fil

Nationalsange
Musik fra Nederlandene
Case IH

Case IH er en fremstillingsvirksomhed, der producerer jordbrugsmaskiner og traktorer. Virksomheden var tidligere selvstændig, men Case IH er siden 2013 ejet af CNH Industrial, der driver sit eget mærke i den multinationale moderkoncernen.

Traktorer:
 1194: 35kW (48Hk) 2WD
 1294: 45kW (61Hk) 2WD eller 4WD
 1394: 53kW (72Hk) 2WD eller 4WD
 1494: 61kW (83Hk) 2WD eller 4WD

Eksterne henvisninger
 Case IH (firmaets netsted)

Køretøjsproducenter fra USA
Landbrugsmaskinproducenter
Traktorproducenter
CNH Industrial
Maskinproducenter fra USA
Derrick May

Derrick May (født 1963 i Detroit) er en amerikansk musiker. Han begyndte tidligt at udforske elektronisk musik, sammen med sine highschool-venner Juan Atkins og Kevin Saunderson. 
Derrick Mays karriere startede i 1987 med udgivelsen af "Nude Photo", der var med til at sætte gang i Detroits technomusikscene. Et år senere fulgte han "Nude Photo" op med en plade, der senere skulle blive en af house musikkens største klassikere, "Strings Of Life".

I dag er Derrick May og hans venner anset for at være technomusikkens grundlæggere. 

Derrick May har også skabt sit eget pladeselskab, Transmat, der udover hans egne plader har udgivet musik med kendte house og technomusikere som Carl Craig, Suburban Knight, Octave One, K-Alexi og Joey Beltram.

Diskografi 

 X-Ray: Let's go, 1986
 Rhythim Is Rhythim: Nude Photo, 3000* Rhythim Is Rhythim: Strings Of Life, 1987
 Rhythim Is Rhythim: It Is What It Is, 1988
 Rhythim Is Rhythim: Beyond The Dance, 1989
 Rhythim Is Rhythim: The Beginning, 1990
 Rhythim Is Rhythim: Icon / Kao-tic Harmony, 1993
 Derrick May: Innovator, 1997
 Derrick May: Mayday Mix, 1997

Eksterne henvisninger 
 Derrick Mays officielle side 

Musikere fra USA
Personer fra Detroit
Fladstjerne

Fladstjerne (Stellaria) er en slægt med mange arter, som er udbredt over det meste af kloden. Planterne har hvide, 5-tallige blomster, hvor kronbladene ofte er så dybt kløvede, at de ser ud, som om der var 10 af dem.

 Sumpfladstjerne (Stellaria alsine)
 Fjeldfladstjerne (Stellaria calycantha)
 Tykbladet fladstjerne (Stellaria crassifolia)
 Græsbladet fladstjerne (Stellaria graminea)
 Stor fladstjerne (Stellaria holostea)
 Rankefladstjerne (Stellaria humifusa)
 Langbladet fladstjerne (Stellaria longifolia)
 Stilkfladstjerne (Stellaria longipes)
 Almindelig fuglegræs (Stellaria media) eller Fuglegræs-Fladstjerne
 Skovfuglegræs (Stellaria neglecta)
 Lundfladstjerne (Stellaria nemorum)
 Sydlig lundfladstjerne (Stellaria nemorum ssp. glochidisperma)
 Kærfladstjerne (Stellaria palustris)

 Stellaria chilensis
 Stellaria cuspidata
 Stellaria dichotoma

Nellike-familien
Endomorf

Ordet endomorf kommer af græsk endon = "indvendig" + morphe ="form". Det bruges inden for biologien om organismers eller organers form, når den er bestemt af indre forhold, være sig det er svulster, svind eller naturlige formgivende processer.

Et godt eksempel på endomorfi har man i de afvigende rodformer, der opstår, når endomykorrhiza-svampe lever symbiotisk med planter. Her er det indtrængning af specialiserede hyfer i og mellem planterodens celler, der misdanner roden.

Andre eksempler ses blandt kloner af planter med afvigende ydre, f.eks. den forvredne klon 'Tortuosa' af Korea-Pil eller den kugleformede klon 'Danica' af Almindelig Thuja.

Se også
Ektomorf

Biologi
Ektomorf

Ektomorf er også et ungarsk metalband, se Ektomorf (band)

Ordet ektomorf kommer af græsk ekto- = "udvendig" + morphe = "form", og det bruges inden for biologien om den misdannelse af organismer eller organer, som skyldes ydre påvirkninger, det være sig ved ardannelse, parasitisme eller naturlige vækstbetingelser.

Et godt eksempel på ektomorfi'' har man i de afvigende rodformer, der opstår, når ektomykorrhiza-svampe lever symbiotisk med planter. Her er det hyferne, der danner en ydre kappe omkring roden, og som misdanner den.

Andre eksempler på ektomorfi ses i gartneriske bestræbelser på at omforme planter fra deres arveligt bestemte natur til en kulturbestemt skikkelse. Som eksempler kan nævnes bonsai og formklipning, men selv en ganske almindelig græsplæne er også et velkendt eksempel.

Se også 
Endomorf

Biologi
Robinie

Robinie (Robinia) er en lille planteslægt, der er udbredt i Nordamerika. Her nævnes kun de arter, som ses jævnligt i Danmark.

 Almindelig robinie (Robinia pseudoacacia) eller Uægte Akacie
 Klæbrig robinie (Robinia viscosa)
 Rosenrobinie (Robinia hispida)

Ærteblomst-familien