Tupinada

Una tupinada (o topinada) és un frau electoral consistent en introduir paperetes no procedents d'un elector a les urnes o alterar-ne el recompte per tal de desvirtuar el resultat d'unes eleccions.

Les tupinades (en castellà pucherazo) van ser especialment freqüents durant l'alternança política que hi va haver en el poder a l'Estat espanyol entre el Partit Liberal i el Partit Conservador durant alguns anys de la Restauració monàrquica (1874-1931), és a dir, el "turnismo" (mandats per torns), dins el model de dominació política local (sobretot a les zones rurals i les ciutats petites) conegut com a caciquisme . Per a dur a terme la manipulació, es guardaven paperetes de vot (per exemple dins de "tupins", d'on ve la denominació tupinada que es va popularitzar), i s'afegien o se sostreien de l'urna electoral a conveniència del resultat desitjat. Altres mètodes consistien en la col·locació de les urnes en llocs d'impossible accés o la manipulació de les votacions amb "vots de llàtzers (vots de morts que, almenys sobre el paper ressuscitaven com el Llàtzer dels Evangelis ) i "vots de cuneros" (candidats que s'inscrivien en una circumscripció amb la qual no tenien lligam personal o polític).

 Mètodes utilitzats 
 Qualsevol individu, quan: 
 Vota, sense tenir credencial d'elector, 
 Vota amb una credencial que no és la seva.
 Vota més d'una vegada en una mateixa elecció.
 Fa propaganda el dia de la jornada electoral d'un candidat i orienta el vot dels ciutadans.
 Recull, sense avís i sense cap causa, la credencial per votar dels ciutadans.
 Obstaculitza o interfereix el desenvolupament de les votacions i procediment que se segueix el dia de les eleccions.
 Condicionament del vot: l'existència de persones econòmica i socialment influents, com ara un cacic o l'amo d'una fàbrica, pot fer que un nombre determinat d'electors votin d'acord amb les seves ordres sota amenaça de ser objecte de mesures repressives (acomiadaments, anar a les quintes, etc.).

 Ministres de culte religiós (pares, ministres, germans de qualsevol religió o secta). Cometran delicte electoral els ministres quan:
 En els seus sermons o actes públics propis indueixin els ciutadans a votar a favor o en contra d'un candidat o partit polític o perquè els ciutadans no es presentin a votar.

 Els funcionaris electorals, són totes les persones que formen part d'un òrgan electoral (la junta districte o funcionari de casella). Cometran delicte electoral els funcionaris electorals quan:
 No compleixin les obligacions del seu càrrec.
 No lliurin els documents o material electoral necessari perquè es facin les eleccions.
 Instal·lin, obrin o tanquin una casella fora del que estableix el procediment electoral 
 Alterar els resultats electorals, roben i destrueixin butlletes, documents o materials electorals.
 En exercici de les seves funcions, pressionin als ciutadans i els indueixin a votar per un candidat o partit polític.
 Sense cap justificació excusin o ordenen la retirada de la casella electoral de representants dels partits.

 Els funcionaris partidistes, que són els que dirigeixen o formen part d'un partit polític, poden cometre un delicte electoral quan:
 Realitzin propaganda electoral mentre compleixen amb el seu treball electoral.
 Sostreguin, destrueixin o alterin els documents o material electoral.
 Diguin notícies falses o doloses de manera pública relacionades amb matèria electoral.
 Impedeixin violentament la instal·lació, obertura o tancament d'una casella.

 Els servidors públics que són totes les persones que treballen per al govern i poden cometre un delicte electoral quan: 
 Obliguin la gent que treballa amb ells a emetre el seu vot a favor d'un partit polític o candidat determinat.
 Condicions la prestació de llum, aigua, telèfon, gas, etc., així com el compliment de programes socials o la realització de construccions perquè la gent emeti el seu vot a favor d'un partit polític o candidat.
 Inverteixin, diners, serveis, cases, oficines per donar suport a un candidat o partit polític.
 Utilitzin els empleats durant el seu temps de tasques perquè auxiliïn un candidat o partit polític determinat.

 El vot 
El vot és un dret establert en la nostra Constitució mitjançant el qual els individus poden interferir o participar com a ciutadans en la forma de govern del seu país, per això la importància del seu respecte, d'exercitar-lo i fer que es respecti davant les autoritats en cas de ser violat.

El vot com figura compta amb les següents característiques: 

 Universal, perquè tots els ciutadans, homes i dones majors de 18 anys, han de votar en les eleccions federals o locals si compleixen amb els requisits necessaris.

 Lliure, perquè els ciutadans poden manifestar la seva preferència pel partit polític o candidat de la seva preferència, sense cap forma de pressió.

 Secret, perquè cada ciutadà té el dret de votar sense ser observat i sense que la societat tingui coneixement de la seva preferència política.

 Directe, perquè no hi ha entre l'elector i el candidat una persona o interventor al moment de votar.

 Personal o Individual, perquè ha d'anar a votar el ciutadà de la credencial d'elector, cap altra més i sense assessorament d'altres persones.

 Intransferible', Perquè els ciutadans no poden dir-li a altres persones que votin al seu lloc. L'anterior ens mostra la importància d'exercir el vot de manera lliure, secreta, personal i directament, per això qualsevol acció realitzada per una persona, candidat o partit polític que atempti contra ell o vulgui manipular-ha de ser denunciat. A aquesta conducta infractora s'anomena delicte.

Vegeu també 
 Frau electoral

Referències

Enllaços externs 
 Pàgina de Denúncia Electoral  
 Delictes electorals a Monografias.com 
 Llei Orgànica 5/1985, de 19 de Juny, del règim electoral general  

Democràcia
Fraus