Zelená Hora (Polsko)

Zelená Hora<ref>{{Citace elektronického periodika
 | titul = Polské město chtělo být jako Hollywood. Peníze ale nevyšly na celý nápis
 | url = https://www.irozhlas.cz/zpravy-svet/zielona-gora-napis-polsko_1809151348_pj
 | periodikum = iROZHLAS
 | odkaz na periodikum = iROZHLAS
 | vydavatel = Český rozhlas
 | odkaz na vydavatele = Český rozhlas
 | datum_vydání = 2018-09-15
 | datum_přístupu = 2021-11-26
 | jazyk = cs
 | poznámka = Cit. ''V polském městě Zelená Hora to mělo být „jako v Hollywoodu“}}</ref> (polsky , ) je město v jihozápadním Polsku, sídlo samosprávy (sejmiku) Lubušského vojvodství. Má postavení samostatného okresu a zároveň je sídlem okresu Zelená Hora. Leží na historickém území Dolního Slezska, ale vazby na zbytek regionu a s tím i slezská identita v posledních desetiletích zeslábly a město je spíše vnímáno jako správní, kulturní a ekonomické centrum oblasti, pro kterou se vzhledem k názvu vojvodství vžilo nepřesné označení Lubušsko. Žije zde  obyvatel.

 Administrativní členění 
K městu byly v roce 1961 připojeny obce Jędrzychów a Chynów, v roce 1986 Raculka, od roku 2015 sestává  
z celkem osmnácti obcí a stala se tak rozlohou šestým největším městem Polska, z toho 55 % území tvoří lesy. Seznam obcí (v závorce německý název, dosud užívaný v německojazyčné historické a místopisné literatuře)ː 

 Dějiny 

Území patřilo od 8. století k slovanským doménám. První písemná zmínka o Zelené Hoře pochází z roku 1302, v roce 1323 získala městská práva. Byla součástí Hlohovského knížectví slezských Piastovců a patřila Koruně království českého. Roku 1524 byl připojena k Habsburské monarchii.  Po první slezské válce  roku 1742 připadla Prusku.

Do roku 1945 byla okresním městem provincie Slezsko a střediskem textilního průmyslu s počtem obyvatel kolem 15 až 25 tisíc, převážně protestantů.

Po druhé světové válce, v níž neutrpěla velké materiální škody, byla přičleněna k socialistickému Polsku. Autochtonní německé obyvatelstvo nahradili polští přesídlenci z tzv. Kresů a osadníci z centrálního Polska. Jako krajské město prošla Zelená Hora v éře socialismu rychlým hospodářským rozvojem, staré město obklopil prstenec nových sídlišť a počet obyvatel přesáhl v roce 1980 hranici 100 tisíc.

Do povědomí veřejnosti se město zapsalo Festivalem sovětské písně (Festiwal Piosenki Radzieckiej) pořádaným v letech 1965–1989. 

 Současnost 

„Polské hlavní město vína“ je centrem jedné z nejsevernějších vinařských oblastí v Evropě, existence vinic je doložena už začátkem 14. století. Devítidenní zářijové Vinobraní (Winobranie) patří k nejdůležitějším kulturním a gastronomickým událostem ve městě, od 90. let také jako město kabaretů.
Sportu slouží úspěšný plochodrážní klub Falubaz. 

 Školství 
Zelenohorská univerzita (Uniwersytet Zielonogórski) vznikla v roce 2001 spojením Vysokého učení technického a Vysoké školy pedagogické, obojí bylo založeno v 60. letech.

 Doprava 
 Městem prochází železniční magistrála Vratislav – Štětín. Historické nádraží Zielona Góra z roku 1871 přečkalo druhou světovou válku, ale roku 1960 bylo kompletně zbořeno a nahrazeno bezvýrazným panelovým kvádrem a v roce 2003 technicky zmodernizováno. 
 rychlostní silnice S3 spojuje Baltské moře s Krkonošemi a do budoucna českou hranicí.
 Linkové autobusy mají přeshraniční spojení.

 Památky 

 Kostel sv. Hedviky- pozdně gotické síňové trojlodí se starším pravoúhlým závěrem a příčnou lodí, cihlová stavba s barokními klenbami a barokní věží na severní straně; vnitřní zařízení novogotické z konce 19. století; pozoruhodna raně barokní kruchta se 14 deskovými obrazy Krista a apoštolů; od roku 1972 slouží jako konkatedrála spojené diecéze Zelená Hora-Gorzów Wielkopolski.
 Kostel matky Boží Čenstochovské - hrázděná stavba na křížovém půdorysu
 Radnice a měšťanské domy starého města
 Luteránský kostel augsburského vyznání
 Wieża Braniborska - astronomická věž z roku 1859 v místní části Braniborskie, veřejnosti přístupná hvězdárna
 ruina zámku Günthersdorf
 Muzea 
 regionální Muzeum Ziemi Lubuskiej 
 skanzen s kostelem Všech svatých v místní části Ochla (etnografické muzeum)
 
 Slavní rodáci 
 Bartholomaeus Pitiscus (1561-1613), matematik, teolog a astronom
 Abraham Scultetus, kalvínský teolog
 Rudolf Haym (1832-1921), pruský filozof
 Wilhelm Foerster (1832-1921), astronom
 Maryla Rodowicz, zpěvačka
 Olga Tokarczuková (* 1962), spisovatelka a novinářka 
 Tomasz Lis, novinář
 L.U.C. raper
 Krzysztof Bosak - polský nacionalistický politik

 Partnerská města 

 Odkazy 
 Reference 

 Externí odkazy 
 
 Webové stránky městského úřadu'''

 
Města v Lubušském vojvodství
Okresní města v Polsku
Slezská města
Městské okresy v Polsku
Hlavní města vojvodství v Polsku
Univerzitní města