Benavites

Benavites és un municipi del País Valencià que es troba a la comarca del Camp de Morvedre.

Limita amb Quartell, Sagunt i Almenara (a la comarca de la Plana Baixa).

Geografia 
La vila de Benavites està situada en el sector nord-est de la Vall de Segó. Té una superfície de 4,30 km². La població se situa a una altitud de 36 metres sobre el nivell del mar.

El terme està drenat pel barranc de l'Arquet, nom que fa referència a una conducció d'aigua de la Font de Quart a Almenara. El xicotet aqüeducte va ser destruït per la riuada de 1965, i hui dia solament són visibles alguns arcs dels laterals. La vila es comunica per carretera local amb Quartell i Almenara.

Història 
Al llarg dels segles, la vila ha conegut diversos noms, tots ells variants de l'actual: Benedites, en 1795, així el va anomenar Cavanilles (1745-1804), també es va escriure Benidites i Benedictes fins a arribar al nom actual.

S'han trobat inscripcions llatines, la qual cosa demostra el pas del romans. L'origen del poble sembla el resultat de l'agrupació de diverses alqueries musulmanes agrupades amb el nom dIbn-Abidis''. Després de la conquesta fou donada per Jaume I (1208-1276) a Bernat Matoses, la família del qual el vengué en 1394 a Bernat Vives de Canyamars. Posteriorment passà a mans del Consell de València, que més tard el va vendre a la Corona. El  tornà a ser lloc de senyoriu, pertanyent als comtes d'Almenara i Cocentaina, els quals ordenaren la construcció de la Torre de la Senyoria. L'any 1619 fou venut a Pere Eixarch de Bellvís; en 1624 fou convertit en comtat i el 1628 en marquesat. Pertanyé a eixa família fins a la supressió dels senyorius el 1814. Durant el  s'afegiren al municipi una sèrie de llocs confinants, dels quals destaca l'annexió de Benicalaf el 1856, que va donar lloc a diversos conflictes amb Faura i Benifairó per causa de les aigües de reg.

 Demografia 

 Economia 
L'economia local es basa totalment en l'agricultura. Tota ella de regadiu, amb la taronja com a producció més important, seguida per les hortalisses i els arbres fruiters. La manipulació i comercialització de la taronja configuren altres sectors econòmics importants.

 Política i govern 
 Composició de la Corporació Municipal 
El Ple de l'Ajuntament està format per 7 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 4 regidors del Partit Popular (PP) i 3 del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE).

 Alcaldes 
Des de 2011 l'alcalde de Benavites és Carlos Gil Santiago del Partit Popular, qui ja va ser alcalde entre 1999 i 2003.

 Monuments 

 Església de Nostra senyora dels Àngels. Segle XVIII.
 La Torre'''. Està situada al centre del poble, orientada al sud, i segons alguns, data de principi del , mentres que uns altres la consideren posterior al . Possiblement en el seu temps no tindria cap tipus edificació en el seu entorn. Actualment la porta de la torre està envoltada pels murs d'un xicotet pati descobert, amb un fossat ample i profund. Existix una obertura vertical proveïda d'una corriola de ferro per la qual en origen devia haver-hi una corda que maniobrava el pont. Ni el pont ni el torn existixen actualment.

Festes i celebracions 
Les festes de Benavites obrin la temporada de festes en la Vall de Segó, les quals són a la fi de juny, seguides de Quartell al juliol, Faura a l'agost, Benifairó a principis de setembre i Quart a la fi de setembre. Les festes de Benavites igual que els altres municipis estan constituïdes per balls, bous, teatres.

Persones il·lustres 
 Daniel Gómez Giménez. Pilotari.
 Melchor Fauli Garces. Pilotari.
 Víctor J. Hernández, naturalista, escriptor i divulgador ambiental. Va trasladar el seu domicili a Benavites en 2008.

Notes

Referències

Enllaços externs 

 Mancomunitat de les Valls
 País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
 Institut Valencià d'Estadística .
 Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat .