alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Okolner

Okolner = "ukulde". Stammer fra nordisk mytologi og er navnet på en slette, hvor jætten Brimer har sin ølsal. Sletten kendes kun fra digtet Vølvens Spådom fra Den ældre Edda. 

 
Steder i nordisk mytologi
Val

Ordet Val stammer fra nordisk mytologi og dækker over "de faldne i kamp". Må ikke forveksles med einherjer. Forskellen består i at einherjerne er de udvalgte – valgt af valkyrierne for at drage til Valhal, mens Val må drage til Hel.

"Faldet på valen". Betn. modrn. Dansk: "faldet af på den".

Nordisk mytologi
Valgrind (nordisk mytologi)

Valgrind eller valgitter er i nordisk mytologi en port ind til Valhal.

Artefakter i nordisk mytologi
Vedfolner

Vedfolner (Veðrfölnir) er i nordisk mytologi en høg som sidder mellem en ørns øjne i Yggdrasil. Ordet vedfolner betyder "den som er bleget af vind og vejr".

Skabninger i nordisk mytologi
Datering

Datering er en metode til at fastsætte en genstands alder. 

Arkæologer benytter flere metoder til datering: stil, form, materiale, forarbejdning, inskriptioner og sammenligning med tidsbestemte fund i samme eller nærliggende lag. En pollenanalyse giver også en ide om fundets alder. En kulstof 14-datering er en måling af forekomsten af en kulstofisotop i organisk materiale; den giver en datering med en vis sikkerhed. Træ kan dateres ved dendrokronologi, der er en sammenligning af årringe.

Arkæologi
Tidsbestemmelse
Valgrind (flertydig)

Valgrind har flere betydninger:

 Valgrind er i nordisk mytologi en port til Valhal.
 Valgrind er et edb-program til fejlfinding i andre programmer mv. på Linux-systemer.
Valgrind

Valgrind er et edb-program til dynamisk fejlfinding i og analyse af andre programmer.

Valgrind kan finde fejl ved den måde programmer bruger hukommelse på såsom brug af ikke-initialiseret hukommelse og brug af hukommelse efter det er frigivet og meget andet. Valgrind fungerer ved at fortolke et programs binære maskinkode på en virtuel CPU hvilket gør at de fleste programmer kan køres af Valgrind uden at man skal gøre nogle særlige forberedelser forinden.

Valgrind er et frit program under GPL-licensen. Det er lavet af Julian Seward og andre. Det kan bruges på Linux-systemer på x86, x86-64, PowerPC og Mac OS X. Det findes desuden nogle projekter for portering til andre styresystemer.

Valgrind er modulært opbygget, og analysen af det program som Valgrind udfører, laves af et særskilt værktøj (tool). Valgrind version 3.2.0 distribueres med følgende værktøjer:
 Memcheck: Til at finde af fejl ved brug af hukommelse (adressering af ikke-allokeret hukommelse, brug af ikke-initialiseret hukommelse, hukommelseshuller og andre hukommelsesrelaterede fejltyper).
 Cachegrind: Til profilering (analyse) af brugen af hukommelsecache (I1-, D1- og L2-cache).
 Massif: Til profilering af det samlede hukommelsesforbrug.
 Callgrind: Til analyse af hvordan programmets funktioner kalder hinanden.
 Lackey: Et demonstrationsværktøj til brug for værktøjsudviklerne.

Andre værktøjer omfatter:
 Helgrind: Til analyse af mulig usikker brug af resurser i trådede programmer.

Programmet af opkaldt efter Valgrind, porten til Valhal i nordisk mytologi.

Kilde/ekstern henvisning
 Valgrinds hjemmeside

Frie udviklingsværktøjer
Eindhoven

Eindhoven () er en nederlandsk by med 231.469 indbyggere (2019) og dermed landets femte største. Byen ligger i provinsen Noord-Brabant (Nordbrabant) i den sydlige del af landet. 

Eindhoven er hjemsted for elektronikvirksomheden Philips og fodboldklubben PSV Eindhoven.

Mellem Eindhoven og Veldhoven indviedes 29. juni 2012 Hovenring, verdens første hængende cykelrundkørsel i form af en cirkulær hængebro, der fungerer som rundkørsel for cyklister.

Historie 
Eindhoven blev bygget på en høj ved sammenløbet af de to floder Dommel og Gender på en handelsvej gennem Nederland mod Liège. Byen blev grundlagt i 1232 af grev Henrik 1. af Brabant.

Henvisninger 

Byer i Nord-Brabant
Kommuner i Nord-Brabant
Forsvarsattaché

En forsvarsattaché indgår i sit lands diplomatiske mission i et andet land. Forsvarsattachéen har til opgave dels at skabe kontakt mellem eget lands og det udenlandske forsvar, dels at indhente oplysninger til brug for eget forsvar. Attachéen er officielt akkrediteret, og dermed godkendt, af værtslandet. Det betyder, at han har direkte adgang til relevante ministerier – specielt forsvarsministeriet – samt underliggende militære myndigheder efter værtslandets nærmere bestemmelse. Forsvarsattachéen er således ikke en militær spion, da han har værtslandets autorisation til at indhente informationer af sikkerhedspolitisk eller militærfaglig karakter. I sagens natur vil værtslandet i større eller mindre grad sætte rammer eller lægge begrænsninger for, hvem forsvarsattachéen må kontakte. Desuden vil værtslandet gennem tilbud om foredrag, orienteringer eller faglige rejser for attachéerne forsøge at forme, hvilke informationer der umiddelbart gøres tilgængelige. Det betyder, at informationerne ofte søges "plantet" i en form og med et indhold, som værtslandet selv kan stå inde for. Denne fordrejning kan søges modvirket ved, at attachéen opbygger et netværk af personer ("gode venner") i værtslandets diplomatiske eller militære organisation samt blandt andre (og større) landes attachéer, hvorved mere uvildig og pålidelig information kan indhentes. 

Ved store diplomatiske missioner kan forsvarsattachéen have assistenter i form af militærattaché (hæren), marineattaché og flyverattaché, der hver kan have et ansvarsområde.

Danmark har pr. 2014 forsvarsattachéer i USA (dækkende USA og Canada), Rusland, Tyskland, Frankrig (besat af Prins Joachim pr. 18. september 2020), Storbritannien, Polen, Litauen (dækkende alle tre baltiske lande), Afghanistan, Forenede Arabiske Emirater, Etiopien og Pakistan samt i OSCE og NATO. Den 13. januar 2014 offentliggjorde Forsvarsministeriet, at Danmark endvidere får en forsvarsattaché i Folkerepublikken Kina.

Væsentlig flere lande har attachéer akkrediteret i Danmark, f.eks. Kina, Thailand og Indien samt naturligvis de fleste NATO-lande og østeuropæiske lande.

Referencer 

Diplomati
Militære titler
Henning Gjellerod

Henning Gjellerod (født 24. juni 1940) er en dansk politiker som har repræsenteret Socialdemokraterne i Folketinget 1990-2001 og igen fra 2004.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Gjellerod, Henning.

Socialdemokratiet. – Folketingsmedlem for Ringkøbing Amtskreds 12. dec. 1990-20.nov. 2001, og fra 8. juli 2004. (Indtrådt ved Poul Nyrup Rasmussens mandatnedlæggelse).

Født 24. juni 1940 i Tvingstrup, Ørridslev Sogn, søn af foderstofuddeler Magnus Madsen og husmoder Aase M.

Realeksamen fra Hovedgård Realskole 1956. Horsens Statsskole 1957-60. Københavns Universitet 1960-68, cand.scient. i idræt og biologi.

Landbrugsmedhjælper 1956-57. Idrætslærer ved Rigspolitiet og Studentergymnastikken 1962-68. Lektorat i fysiologi ved terapiskolen i Holstebro 1970-84. Censor ved Odense Universitet 1974-90. Lektor i idræt og biologi ved Holstebro Gymnasium siden 1968.

Lærerrådsformand 1977-80. Kasserer og kursusleder ved Folkeuniversitetet 1971-80. Medlem af Holstebro Byråd 1985-89, viceborgmester 1987-89. Medlem af Ringkøbing Amtsråd 1990. Formand for Socialdemokratiet i Tvis-Mejdal 1981-85, næstformand i Socialdemokratiet i Ringkøbing Amt 1983-86. Leder af kampagnen »En ren fjord – en levende fjord«.

Næstformand i Socialdemokratiets turistpolitiske udvalg 1990. Næstformand i Holstebro Turistforening 1990. Medlem af den socialdemokratiske folketingsgruppes bestyrelse fra 1993-98. Medlem af Europarådet fra 1993, delegationsformand fra 1994. Formand for bestyrelsen for Interparlamentarisk Gruppe fra 1994. Medlem af bestyrelsen for Den Danske Helsingfors Komité 1997. Rapportør i minoritetsspørgsmål for Europarådet fra 1995. Medlem af Holstebro Turistråd 1998.

Har skrevet talrige artikler og debatindlæg vedrørende energi- og miljøspørgsmål, kultur og turisme, international politik, demokratiudvikling og menneskerettighedsspørgsmål.

Socialdemokratiets kandidat i Ringkøbingkredsen fra 1986.

Kilde 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 24. august 2004

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Gymnasielærere fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 1990'erne
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Personer fra Jylland
Margot Torp

Margot Torp (født 1. december 1944) er en dansk politiker som har repræsenteret Socialdemokraterne i Folketinget 1998-2001 og igen fra 2004-2005. Hun var medlem af regionsrådet i Region Syddanmark i valgperioden 2009-2013, hvor hun var opstillet for Socialdemokraterne i Kolding Kommune. Ved valgperiodens udløb valgte hun at stoppe i politik og genopstillede ikke.

Biografi (bl.a. fra Folketingets hjemmeside) 
Torp, Margot.

Socialdemokratiet. – Folketingsmedlem for Ribe Amtskreds 11. marts 1998-20.nov. 2001 og fra 8. juli 2004. (Indtrådt som afløser for Henrik Dam Kristensen, da denne blev valgt til Europaparlamentet).

Født 1. dec. 1944 i Fredericia, datter af skatterådsformand Asmus Christian Nielsen og Ingrid N.

Realeksamen Egumvejen skole 1961. Læreruddannelse Kolding Seminarium 1962-67.

Folkeskolelærer Bakkeskolen i Kolding 1967-86. Ligestillingskonsulent i AF-Vejleregionen fra 1986.

Formand for Socialdemokratiets ligestillingsudvalg i Vejle Amt 1986-94. Domsmand ved byretten i Kolding fra 1994. Medlem af repræsentantskabet for Kolding Oplands Energiforsyning fra 1994.

Partiets suppleringskandidat i Ribe Amt 1993-94. Partiets kandidat i Ribekredsen fra 1994 frem til valgkredsreformen i 2007, hvor Ribekredsen blev en del af Esbjerg Omegnskredsen.

Siden 2005 har Margot Torp været freelance underviser i fagbevægelsen. Især tværfagligt med undervisning i ligestillingsemner og i HK med undervisning af tillidsvalgte i politiske ideologier.

Kilde 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 24. august 2004

Referencer 

Tidligere folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
Personer fra Fredericia
Christian Wedell-Neergaard

Christian Jørgen Jens baron Wedell-Neergaard (født 8. juli 1956 i Borup) er en dansk politiker og godsejer, der var medlem af Folketinget fra 2004 til 2007, og som fra 2010 er medlem af regionsrådet i Region Sjælland, valgt for Det Konservative Folkeparti.

Wedell-Neergaard er søn af baron Jens Wedell-Neergaard og hustru. Han blev medlem af Folketinget for Roskilde Amtskreds 20. juli 2004, da han afløste Gitte Seebergs, da denne nedlagde sit mandat efter at være valgt til Europa-Parlamentet. I Folketinget var han partiets miljø- og finansordfører. 

Christian Wedell-Neergaard, som i 2010 blev kammerherre, er endvidere hofjægermester og formand for Danmarks Vej- og Bromuseums bestyrelse. Han er bosiddende på Svenstrup Gods.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Christian Wedell-Neergaards hjemmeside 
 
 Gammelt portrætfoto

Christian 02
Godsejere fra Danmark
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Regionsrådsmedlemmer fra Det Konservative Folkeparti
Baroner fra Danmark
Hofjægermestre fra Danmark
Kammerherrer fra Danmark
Personer i Kraks Blå Bog
Zepto

Zepto har flere betydninger:

Zepto- – SI-præfiks for en trilliardtedel (10-21)
Zepto Computers – Dansk computerproducent
Kranstop

Slægten Kranstop (Stephanandra) er udbredt i Japan med kun to arter. Det er løvfældende buske med overhængende vækst. Bladene sidder spredt, og de er ægformede og tandede til lappede. Blomsterne er små og sidder samlet i endestillede aks. Her omtales begge de to arter, men bemærk, at begge arter er overført til slægten Neillia pr. 23. december 2008. Der henvises til denne slægt.

 Fliget Kranstop (Neillia incisa) – synonym: Stephanandra incisa
 Stor Kranstop (Neillia tanakae) – synonym: Stephanandra tanakae

Note 

Rosen-familien
Elektrisk isolator

En elektrisk isolator er et materiale, der ikke har frie elektroner som kan overføre elektricitet. For at man kan kalde et materiale en isolator, skal det have en resistivitet på mere end ca. 107 Ω · m. Det vil man normalt kalde ikke-strømførende. Et eksempel på en meget anvendt isolator er den plastkappe der sider omkring ledninger.

Nogle typer isolatorer:
 Højspændings-isolator, dem man finder på højspændings master mellem mastearmen og lederen.
 Plastkappen omkring normale ledninger.
 Olie i store transformere.
 Luft.

Galleri

Se også 
 Superleder
 Halvleder
 Elektrisk leder
 Elektrisk kabel
 Elektricitet

Faststoffysik
Elektromagnetisme
Energiisolation
Fliget kranstop

 
Fliget Kranstop (Stephanandra incisa)  er en lille, løvfældende busk med en tæt grenet og overhængende vækstform. Skuddene er zigzagformede. Fliget Kranstop er dyrket i haver i Danmark, men de kønne blomster bliver sjældent bemærket. Planten blev tidligere kaldt Lille Kranstop.

Beskrivelse 
Barken er først lyst rødbrun og glat. Senere bliver den rødbrun og svagt stribet. Knopperne er spredte, spidse og røde. Bladene har store akselblade med savtakket rand. Selve bladet har dybt indskårne lapper med savtakket rand (de ligner tjørneblade lidt). Oversiden er friskt grøn ligesom undersiden. Høstfarven er gul eller rød. Blomsterne ses i juni-juli. De er grønligt hvide og sidder i små klaser ved skudspidsen. Modne frø ses sjældent her i landet.

Rodnettet består af fladt udbredte og tæt forgrenede hovedrødder med mange, fine siderødder. Planten fremkalder en mild form for jordtræthed.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (15 x 15 cm/år).

Hjemsted 
Denne Kranstop-art vokser i lyse bjergskove og -krat i Japan og Korea, hvor somrene er fugtige og varme, og hvor vintrene er milde og snerige.

Sorter 
 Stephanandra incisa 'Crispa'. Sorten har buede grene og tæt, lav vækst. Det er næsten udelukkende den, man ser plantet her i landet.

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Buske
Hvide blomster
Elektrisk ledning

En elektrisk ledning er den praktiske udformning af en elektrisk leder, evt. omgivet af en elektrisk isolator (isoleret ledning); en beskyttende "kappe" af et materiale (oftest plast) med udpræget stor elektrisk resistivitet: Denne isolation gør at man kan røre ved ledningen uden risiko for elektrisk stød, og beskytter lederen mod slitage, luftens kemiske påvirkning m.v.

Der findes isolerede metalledninger med et tyndt laklag, som kaldes lakisoleret metaltråd.

En elektrisk ledning uden omgivende isolation kaldes en uisoleret ledning.

Selve lederen kan være udformet som enten én enkelt massiv tråd af kobber eller et andet materiale med tilpas lav resistivitet (og deraf lav elektrisk modstand), f.eks. aluminium, eller bestå af et større antal tyndere tråde, kaldet korer. Disse korer ligger direkte op imod hinanden, og er således i indbyrdes elektrisk kontakt – set "udefra" udgør de således stadigvæk én samlet leder.

Strengt taget består en ledning af én og kun én leder. De "ledninger" der forbinder lamper og andre elektriske indretninger med en stikkontakt, omtales formelt som elektriske kabler, eftersom de består af to eller flere ledere, adskilt af isolerende materiale.

Se også 
 Lednings- og kabeltypemærkning
 Superleder
 Halvleder
 Elektricitet

Elektrisk forbindelsesteknik
Elektroniske komponenter
Elektrisk kabel

Et elektrisk kabel består af 2 eller flere elektriske ledere med eller uden ekstra isolationslag.

Lederne består af mange tynde kore eller strands der er snoet sammen.

Anvendelse 
Elektriske kabler kommer i mange udgaver - til standard temperatur, høj temperatur, bøjelig, fast montage/installation, forskellige mærkestrømstyrker, mærkespændinger.

CENELEC typemærkning 

CENELEC har udgivet en ratificeret standard (HD 361) vis mål er at harmonisere kabler til bl.a. elnet egnede kabler. Deutsches Institut für Normung (DIN, VDE) har udgivet en lignende standard (DIN VDE 0292). Kabler som opfylder kravene har f.eks. følgende hyppige mærkning: H01N2-D, H03VV-F, H03VH-H, H05RN-F, "H05VV-F 3G1.0mm2 VDE", "H05VV-F 3G1.0mm2 HAR", H05RR-F, H05Z-K, H05V-U, H07Z-K, H07Z-R, H07Z-U, H07RN-F, H07RR-F eller H07VV-F.

Kilder/referencer

Se også 
 Superleder
 Halvleder
 Elektrisk leder
 Elektrisk isolator
 Elektricitet
 Parsnoet kabel
 Fladkabel

 
Elektrisk forbindelsesteknik
Signalkabler
42 (tal)

42 er et lige heltal og det naturlige tal, som kommer efter 41 og efterfølges af 43.

Matematik 
42 er
 et harshad tal

Andet 
Desuden er 42:
 atomnummeret på grundstoffet molybdæn
 brugt som svaret på det ultimative spørgsmål om livet, universet og alt det der i Hitchhiker's Guide to the Galaxy af Douglas Adams, der på dansk kaldes Håndbog for vakse galakseblaffere (oversat til Blafferens galakseguide i en senere oversættelse). I bogen blev svaret beregnet af supercomputeren Deep Thought.
 antallet af tænder i en hunds mund
 et af de gennemgående, tematiske Lost-tal (4 8 15 16 23 42).

Se også

Kilder 

Bestemte tal
Hitchhiker's Guide to the Galaxy
Kabel

Ordet kabel har flere betydninger:

 Elektrisk kabel – to eller flere elektriske ledninger med eller uden ekstra isolationslag
 Søkabel - kabel lagt på havbunden for at overføre telekommunikation eller strøm
 Kabel-tv – tv-modtagelse gennem kabelnet
 Stålkabel – Stålwire
 Twisted pair – en almindelig type elektrisk kabel, hvor to ledninger er snoet om hinanden med henblik på at negére elektromagnetisk interferens
 Tændkabel – et strømkabel til højspænding, som i en benzinmotor leder strømmen fra strømfordeleren til tændrøret

Se også
 NKT Holding – Nordiske Kabel og Trådfabriker
 Kabelbakterie

Kabler
Ledning

Ledning har flere betydninger:

 Elektrisk ledning – en elektrisk leder, evt. omgivet af en elektrisk isolator
 Køreledning – ledning der overfører strøm til en elektrisk drevet trolleybus (to køreledninger), tog eller sporvogn
 Vandrør – kan også kaldes vandledning
Optisk fiber - Kan også kaldes lysleder

Se også
 Kabelbakterie
Isolator

Ordet isolator har flere betydninger:
Varmeisolator, varmeisolation
Elektrisk isolator, dielektrikum
Leonhard Euler

Leonhard Euler (født 15. april 1707 i Basel, Schweiz, død 18. september 1783 i Sankt Petersborg, Rusland) var en schweizisk matematiker og fysiker. Leonhard Euler brugte begrebet "funktion" (først defineret af Leibniz i 1694) til at beskrive et udtryk med parametre, dvs. y = f(x). Euler er også kendt for at være en af de første, som anvendte infinitesimalregning i fysik.

Liv og værk 
Euler blev født og uddannet i Basel, hvor han var et matematisk vidunderbarn. Han flyttede til Sankt Petersborg i 1727. Euler var professor i fysik i Sankt Petersborg 1730-33, og fik i 1733 et professorat samme sted. Euler flyttede i 1741 til det nystiftede akademi i Berlin efter en invitation fra Frederik den Store og arbejdede dér frem til 1766, hvor han vendte tilbage til Sankt Petersborg. Katarina den Store kaldte ham "sin matematiske kyklop", da Euler i 1735 var blevet blind på det ene øje som følge af overanstrengelse. Det franske akademi havde udskrevet en konkurrence om løsningen af et matematisk problem, og han vandt prisen efter 3 døgns intenst arbejde med at finde løsningen. Tabet af det ene øje affejede han med, at det blot betød "færre distraktioner", men som ældre mand pådrog han sig grå stær på det raske øje og var helt blind i 1771.

Han menes at være den mest produktive matematiker nogen sinde. Han dominerede matematikken i det 18. århundrede og udledte mange konsekvenser af den dengang nye infinitesimalregning. Han var blind i de sidste tolv år af sit liv, en periode hvor han producerede næsten halvdelen af sine samlede arbejder.

Eulers navn er knyttet til en mængde formler, sætninger, konstanter m.m., deriblandt Eulers polyedersætning og Euler-diagrammet.

I 1732 viste Euler, at tallet 232+1 ikke, som formodet af Pierre de Fermat, er et primtal, men produktet af de to primtal 641 og 6.700.417. Han indså, at eventuelle primfaktorer måtte være af formen 64k+1, og ved at prøve sig frem fandt han faktoren 641.

Euler efterlod sig også en masse matematiske skrifter på akademiet i Skt. Petersborg, der fortsatte med at udgive hans skrifter 48 år efter hans død. I dag er der udgivet omtrent 75 bind af hans Opera Omnia (hans samlede værker).

Euler var dybt religiøs. En udbredt anekdote, som beretter, at Euler udfordrede Denis Diderot ved Katarina den Stores hof med ordene "hr., (a+b)n/n = x; derfor eksisterer Gud, svar!", er dog forkert.

Referencer 

Matematikere fra Schweiz
Fysikere fra Schweiz
Personer fra Basel
Geometere
Personer i oplysningstiden
Professorer fra Schweiz
Medlemmer af Det Preussiske Videnskabsakademi
Medlemmer af Royal Society
Uddannelsesmetoder

uddannelse foregår på mange måder. Klasseundervisning, forelæsning, holdundervisning, studiegrupper, fjernundervisning (brevskole og e-learning) og selvlæring.
Ved selvlæring er det ofte således at en gruppe personer mødes for at støtte hinanden, ved positiv tilkendegivelse og påpege områder, der kunne gøres bedre, for at blive bedre til et emne. F.eks. til præsentationsteknik, foredrag eller taler til små og store forsamlinger. 

Metoder
Pædagogik
Toastmasters

Toastmasters er et system til at træne i at holde foredrag og præsentationer for store og små forsamlinger. Toastmasters er startet i USA af Ralph C. Smedley. De fleste i Toastmasters begyndte fordi de havde brug for at forbedre deres præsentationsstil og fordi de var generte at stille sig op og tale til grupper af mennesker.

Toastmasters er også i Danmark og blev startet i 1995 af en dansk Toastmaster, som havde deltaget i undervisningen i USA. Den første klub i Danmark hedder Copenhagen Toastmasters Club.

Toastmasters er en international organisation, som har til formål at forbedre evnen til at holde tale. Medlemmerne består af folk, der ønsker at blive bedre til at holde festtaler, bryllupstaler, foredrag eller præsentationer, og af personer der lider af taleskræk. 

Undervisningen foregår ved at hvert medlem skal holde en række taler, og henter hjælp i uddannelsesmanualer fra http://www.toastmasters.org som nøje beskriver målsætningen for de enkelte taleprojekt. Målsætningen kan eksempelvis være talens opbygning, kropssprog, stemmeføring, præsentationsteknik og retorik. 

Efter hver tale giver et andet medlem feedback på hvad der gik godt og hvad der kan forbedres. Det er derfor ikke tale om undervisning i traditionel forstand, men en metode hvorpå klubbernes medlemmer støtter og udvikler hinanden. 

I Danmark har Toastmasters eksisteret siden 1996 og består af 4 klubber.  Møderne foregår på både engelsk og dansk, og tiltrækker mange internationalt orienterede personligheder.

Eksterne links 
 Toastmasters i Danmark
 Toastmasters International

Organisationer fra Danmark
Julianes berberis

 
Julianes berberis (Berberis julianae) er en stedsegrøn busk med en stivgrenet, opret vækstform.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og svagt stribet med lidt hvid belægning. Senere bliver den lysebrun og rillet. Knopperne er spredte, ægformede og meget klart røde. Bladene er elliptiske og læderagtige med tornet rand. Oversiden er blankt mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. På skuddene sidder desuden kraftige, tre-delte bladtorne. 

Blomsterne sidder i små toppe. De er gule og skålformede med fin duft. Frugterne er aflange, blåduggede bær med én kerne. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet består af nogle få, kraftige rødder. De når langt ned og vidt ud, men de er kun svagt forgrenede. Veddet er kraftigt gult. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 2 m (20 x 15 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Hjemsted 
Busken gror på bjergskråninger i Hubei-provinsen (Mellem-Kina). Her optræder den på mineralrig, leret bund sammen med bl.a. blå ene, elefantgræs, etagekornel, glasbær, kinapære, kinesisk ildtorn, pernys kristtorn, pilebladet dværgmispel, ranunkelbusk, rynkeblad, skæbnetræ, smuk pieris og tempeltræ.

Giftighed 
Bærrene smager surt, men de er – modsat en udbredt misforståelse – ikke giftige. Derimod er alle andre dele af busken giftige.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Stedsegrønne
Buske
Gule blomster
Giftige planter
Buksbom-ordenen

Buksbom-ordenen (Buxales) har kun to familier.

 Buksbom-familien (Buxaceae)
 Didymelaceae

Bemærk, at familien Didymelaceae er optaget i Buksbom-familien iflg. APG III-systemet.
Eurasien

Eurasien er betegnelsen på den sammenhængende landmasse Asien og Europa, som dominerer den østlige og nordlige halvklode og kan anses være et superkontinent, en del af superkontinentet Afrika-Eurasien. Arealet er omkring 54 millioner km².
  
Europæere, som ofte var uvidende om Eurasiens størrelse, anså traditionelt Europa og Asien for at være adskilte kontinenter , med grænser ved det Ægeiske Hav, Dardanellerne, Bosporus, Sortehavet, Kaukasus, det Kaspiske Hav, Uralfloden samt Uralbjergene. Denne terminologi er blevet spredt til resten af verden, selvom Asien består af mange delregioner og kulturer, som i sig selv er lige så store som Europa, og lige så forskellige indbyrdes, som de er forskellige fra de europæiske. Fra et moderne perspektiv er Europa den verdensdel, som har mindst anledning af alle at blive ophøjet til separat kontinent, og i videnskabelige sammenhænge anvendes termen Eurasien stadig oftere.

Noter 

Verdensdele
Mesozoikum
Palme-ordenen

Palme-ordenen (Arecales) består af træer og buske. Arterne har typisk kun én stamme. Bladene sidder spiralstillet, og de er foldede og håndslidsede. Ordenen hed tidligere Palmae. Den har kun én familie, den her nævnte.

 Palme-familien (Arecaceae)
Palme-familien

Palme-familien (Arecaceae) er udbredt overalt i troperne og delvist også i subtroperne. Arterne har næsten alle en uforgrenet stamme, men der er dog undtagelser. Bladene har en bladfod, som danner en lukket skede. Frugten er et tørt bær med 1-3 frø. Hovedroden er kort og tæt forgrenet. Familien hed tidligere Palmaceae.
Tradescantia-ordenen

Tradescantia-ordenen (Commelinales) har fem familier:

 Hanguanaceae
 Kængurupote-familien (Haemodoraceae)
 Philydraceae
 Tradescantia-familien (Commelinaceae)
 Vandhyacint-familien (Pontederiaceae)

Planteordener
Knop

Ordet knop har flere betydninger:

 Knop (plantedel) – i botanik et uudsprunget blomster- eller skudanlæg

Daglig sprog
 Et fremspring på en overflade.
 En knude eller kugle.
 En filipens.
 Et rask og tjenstvilligt menneske.

Stednavn
 Knop (Vrads Sogn) – en bebyggelse i Vrads Sogn, Silkeborg Kommune

Se også
 Adventivknop – en biknop, der er uafhængig af bladstillingen
Hypothalamus

Hypothalamus er en samling af kerner som ligger i den forreste del af mellemhjernen (diencephalon). Hypothalamus har mange funktioner: Styring af temperatur, hormoner, stofskifte, tørst, sult, seksuel adfærd, frygt, vrede og forskellige aktivitetsrytmer. Hypothalamus finder vi i den nederste del af mellemhjernen, over hypofysen. Hypothalamus har en masse nerveforbindelser og regulerer talrige funktioner i kroppen. Hypothalamus er ligesom hypofysen en overordnet kirtel. Hypothalamus er den hormonelle forbindelse til de basale områder i hjernen, der er ansvarlig for bl.a. vores følelser. Hypothalamus er meget vigtig for menneskets valg og beslutninger, da dens opgave bl.a. består i, at reagere hormonalt på vores oplevelser .

Hjernen
Knop (plantedel)

En knop er i botanisk forstand et uudsprunget blomster- eller skudanlæg. Blomsten eller skuddet ligger foldet tæt sammen inde i knoppen, godt beskyttet af knopskællene. Allerinderst ligger vækstpunktet (meristemet), som består af delingsdygtige celler.

Knoppen er i hvile, fra den bliver dannet, hen over efteråret og vinteren og frem til foråret. Knophvilen brydes ved en bestemt kombination af hormoner, som opstår i løbet af vinteren under påvirkning af de klimaforhold, planten er tilpasset.

Det er meget sindrige, hormonelle forhold, som afgør, om anlægget skal blive til blomst eller skud. I grove træk er det dog følgende faktorer, som styrer planten bort fra at skabe skudanlæg (vegetativ vækst) og over til at danne blomsteranlæg (generativ vækst).

Blomsterinduktion:
 Plantens fysiologiske alder (som ikke er det samme som den tidsmæssige alder)
 Næringsoptagelse (især fosfor er gunstigt)
 Ophobning af sukker og andre stofskifteprodukter i grenene
 Lys (daglængde)
 Temperatur

Se også 
 Blomsterinduktion
 Bladstilling

Plantemorfologi
Mellemhjerne

Mellemhjernen, eller diencephalon, består af thalamus og hypothalamus. Til tider regnes mellemhjernen med til storhjerne (cerebrum), andre gange angives den at være øverste del af hjernestammen.

Mellemhjernen har tæt kontakt til capsula interna.
Overfladen, i uddissekeret stand, er præget af thalamus – to æglignende strukturer på hver side. På undersiden findes: tractus opticus, synsnervens indgang til hjernen. Lige bag det sted hvor tractus opticus forsvinder ind i thalamus, findes corpus geniculatum laterale, og tætter på kroppens meditlinje findes corpus geniculatum mediale

Thalamus 
Thalamus er kroppens vigtigste omkoblingscenter for sensoriske signaler fra kroppen til storhjernen.
Efter omkobling i thalamus løber fibren via capsula interna til deres respektive områder i cortex – blandet motorisk og sensorisk cortex.

Hypothalamus 
Hypothalamus er kroppens øverste autonome ganglion.

Corpus geniculatum laterale 
Er omkoblingsstation for synsfibrene, herfra sendes de via capsula interna, pars retrolenticularis, til synscortex, area striata, i storhjernen.

Corpus geniculatum mediale 
Er omkoblingsstation for hørefibren. Disse fibre kommer dog ikke direkte fra øret, men fra colliculus inferior på pons. Fibrene sendes fra corpus geniculatum mediale til hørecortex via capsula interna, pars sublenticularis.

Tractus opticus 
Er synsnervens sidste del inden den løber ind i thalamus. Tractus opticus dannes i chiasma opticum hvor de to synsnerver krydser, og fibrene fordels til hver sin hjerne halvdel.
Tractus opticus fortsætter inde i thalamus, og ender i corpus geniculatum laterale

Referencer 

Hjernen
Hjernestamme

Hjernestammen (Latin: truncus encephali ) forbinder stor- og lillehjernen (cerebrum og cerebellum) med rygmarven (Latin: medulla spinalis) og består af: den forlængede rygmarv (medulla oblongata), hjernebroen (pons), midthjernen (mesencephalon). Nogle inkluderer tillige diencephalon (mellemhjernen) i hjernestammen.
Foruden forbindelserne indeholder hjernestammen mange forskellige kranienervekerner som er ansamlinger af nerveceller.

Hjernestammen indeholder centralnervesystemets livsnødvendige funktioner (kredsløbsregulation, regulation af vejrtrækning etc), og stort set alle baner, der har forbindelse til og fra periferien, passerer hjernestammen.

Hjernestammen er en del af CNS.

Referencer

Eksterne henvisninger

Online atlas 
Online atlas med aksiale snit af den menneskelige hjerne:
 Atlas of the Human Brain Stem, Michigan State University. 
 Atlas of the Brain Stem , Rand S. Swenson, Dartmouth Medical School.
 Brainstem of Rhesus in Sitting Posture, Washington RPRC, Washington Universitet.

Organer
Hjernen
Rudolf 2. (Tysk-romerske rige)

Rudolf 2. (født 18. juli 1552, død 20. januar 1612) blev tysk-romersk kejser i 1576 efter Maximilian 2.
Han havde i nogle år været konge af Ungarn og Böhmen. Kejseren var mere interesseret i videnskab end i politik, og han var vært for Tycho Brahe og Johannes Kepler, der arbejdede ved hoffet i Prag.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede
 Rudolph II som Vertumnus (maleri)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Prag um 1600: Kunst und Kultur am Hofe Rudolfs II  storslået katalog over en udstilling i Essen i 1988

Huset Habsburg
Tysk-romerske kejsere
Konger af Ungarn
Konger af Bøhmen
Tyskere i 1500-tallet
Tyskere i 1600-tallet
Konger af Kroatien
Brødhvede

 
Brød-Hvede (Triticum aestivum) - ofte kaldt Almindelig Hvede - er en 90-120 cm høj græsart, som dyrkes for de stivelsesholdige frø over hele verden. Hvede forbruger store mængder kvælstof, som omsættes gennem stofskiftet til en forholdsvis høj andel af protein i frøene. Hvede er en vigtig kornart.

Beskrivelse 
Brød-Hvede er en enårig græsart. Planten danner om efteråret (Vinter-Hvede) eller tidligt om foråret (Vår-Hvede) en løs tue af linjeformede, græsgrønne blade, som er ensfarvede på begge sider. Efter nogle måneders vækst dannes de høje, blomsterbærende skud. Blomsterne er de typiske, reducerede græsblomster, og man ser mere til blomsterstanden, akset, end til blomsterne selv. Frøene er nødder, som sidder omgivet af højblade, som kaldes avner. De er samlet 3-5 i småaks, som så atter er samlet i det store aks. Hvedens aks er normalt ikke stakbærende.

Rodnettet er kraftigt og dybtgående, hvis planten står på porøs og veldrænet jord.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 x 0,25 m (100 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Brød-Hvede er et krydsningsprodukt, som er opstået for ca. 9000 år siden hos de første agerbrugskulturer i Mellemøsten. Man formoder, at en vild hvedeart med normal, dvs. diploid (dobbelt) kromosombesætning er krydset med arten Aegilops speltoides. Derved er der opstået en tetraploid (firedobbelt) krydsning, som igen er krydset med yderligere en tredje vildart, sådan at Brød-Hveden nu er hexaploid (seksdobbelt).

Anvendelse 
Brød-Hvede bliver forarbejdet til en lang række slutprodukter. Her nævnes kun de let forarbejdede produkter uden tilsætninger:

 Hvedemel
 Bulgur
 Hvedegryn
 Hvedeøl

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Gyldendals Åbne Encyklopædi Opslag om kornprodukter.

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 
 

Nytteplanter fået via krydsninger
Nytteplanter fra Mellemøsten
Enårige urter
Korn
Hvede
Hvedeøl

Hvedeøl er en øltype, som har været fremstillet i Tyskland og Belgien i generationer. Det er en overgæret ølsort, hvor mindst halvdelen af malten stammer fra hvede. Øllet kaldes "Hefeweizen" eller "Weißbier" på tysk og "witbier" på nederlandsk.

På det seneste er typen blevet populær i Danmark, vel nok på grund af Carlsbergs lancering af den som noget, der specielt henvender sig til unge mennesker.

Hvedeøl kan kendes på den fyldige smag, som er markant anderledes end smagen af øl brygget på bygmalt. Desuden kan øllet genkendes på, at det er uklart (med mindre man har valgt at filtrere det). Uklarheden skyldes hvedens høje proteinindhold modsat den næsten proteinfrie maltbyg.

Se også 
 Speltøl
 Øl

Øltyper
Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

*1. 5 forskellige herskere 1598 – 1612 
 Boris Godunov 1598-1605
 Fedor 2. 1605
 Gregor Otrepjef ( Falske Dimitrij 1.) 1605-1606
 Vasilij 5. Shuiskij 1610-1612
 Vladislav 4. Vasa af Polen1610-1612
*2. Ivan 5. af Rusland og Peter den Store 1682-1689

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 18. århundrede

Regenter
17. århundrede
Grafiske tidslinjer
Lister over regenter
Fur

Fur (den oprindelige stavemåde Fuur ses også) er en ø i Limfjorden – lige nord for Salling og med  indbyggere (). Den største by på øen er Nederby med . Øen har færgeforbindelse over Fur Sund til Branden på Sallingsiden. Fur hører til Skive Kommune og ligger i Region Midtjylland. 

Øen er på 22 km² og var indtil 1860 skovløs. I dag er der skov flere steder. Mod syd er øen lav og frugtbar, mod nord er der højere lyngklædte bakker og klinter med moler, samt jern-sandsten (rødsten). Moleret anvendes til produktion af specialtegl. Desuden er der en produktion af kattegrus. I moleret findes forsteninger, der er ca. 55 millioner år gamle. Forsteninger af dyr og planter kan ses på Fur Museum. Forskellige kræfter arbejder for, at Knudeklinten, der ligger på Furs nordvestlige spids skal indstilles til UNESCO's Verdensarvsliste.

De gamle landsbyer på øens sydlige del er nu nærmest vokset sammen til én langstrakt bebyggelse. På øens nordlige og østlige del findes flere sommerhusområder. Øen har en skole med 0. – 6. klassetrin og en skolefritidsordning. Fur Skole var en del af Fursund Skole, der også omfattede skolen i Selde. Skive Kommune valgte at lukke skolen til sommerferien 2014, men det er lykkedes en frivillig gruppe ildsjæle at starte en friskole på øen. Den private institution Fur Børnehus er børnehave og vuggestue under ét tag.

Fur Kirke ligger højt på en gammel havskrænt på øens østside.
 
Fur besøges hvert år af op mod 250.000 turister, der typisk kommer på en dagsudflugt, med sejlbåd, bor i sommerhus eller på øens eneste campingplads, Fur Camping. Et nyt og meget besøgt udflugtsmål er Fur Bryghus.

Der er færgeoverfart fra Branden til Fur med færgerne Sleipner-Fur og Mjølner-Fur fra hhv. 1996 og 2012. Overfarten tager 3-4 minutter og har dermed 72 afgange i døgnet. De drives af Fursund Fægeri under Skive Kommune.

Den 30. august 2020 styrtede et mindre propelfly af typen Rockwell Commander 114 ned på øen. Ombord på flyet var to par fra Horsens-området, der var lettet tidligere på dagen fra Billund. I flystyrtet omkom to kvinder på stedet, og deres mænd blev hårdt kvæstede, men overlevede ulykken indledningsvist med svære forbrændinger. Den 9. december 2020 døde den ene af mændene af sine kvæstelser, som han pådrog sig ved styrtet.  Haverikommisionen konkluderede i deres rapport, at styrtet skete pga. en undervurdering af startdistancen under de gældende vejr- og terrænforhold.

Se også 
 Fur Sogn
 Beboede danske øer

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Fur Museum 
 Internetavisen FurNyt 
 Fursund Turistinformation 
 Fur og fossiler
Biernes sprog

Biernes sprog er overraskende kompliceret. Biens antenner virker som kemoreceptorer, dvs. som vores lugtesans. Men da antennerne sidder et stykke fra hinanden kan bierne retningsbestemme en lugt, antennerne benyttes også til at føle små trykforskelle, f.eks. til når bierne kommunikerer via bevægelser. Biens øjne er som hos alle andre insekter sammensatte. De kan ikke afstandsbedømme eller se rødt lys, men kan til gengæld se ultraviolet lys. Mange blomster har smukke ultraviolette mønstre til at lokke bierne til deres nektar.

En stor del af biernes kommunikation foregår via dufte – feromoner, som bierne udsender via kirtler på bagkroppen og spreder ved at svirre med vingerne.

Specielt dronningen benytter sig af feromoner til at holde alle arbejderbierne under kontrol. Men også vibrationer, lyde og mønstre benyttes til kommunikation mellem bierne. Mest speciel er indsamlerbiernes måde at dirigere kolleger til gode indsamlingssteder. Indsamlerbierne benytter en helt standardiseret dans til at kommunikere koordinater og afstande med. Biernes dans kaldes svansedansen.

Svansedansen 

En indsamlerbi, der har fundet et godt indsamlingssted for nektar, pollen eller vand kan kommunikere både afstanden fra boet og kompasretningen i forhold til solen. Dansen udføres som et løb i en ottetalsformet bane. I midten af banen udføres svanseløbet, hvor bien svinger hele kroppen fra side til side og svirrer med vingerne. Svansedansen udføres på de lodrette tavler inde i bikuben. Vinklen som svanseløbet udføres i, i forhold til lodret, svarer meget nøjagtigt til kompasretningen i forhold til solen hen til indsamlingsstedet. Varigheden af svanseløbet midt i 8-tallet angiver afstanden til indsamlingsstedet. Interesserede indsamlerbier flokkes om den kommunikerende bi. Indsamlerbierne udstøder små korte Uh!-lyde, der får den dansende bi til at stoppe op og uddele smagsprøver. Der vil samtidig være flere bier der danser i et stade. 
 

Dansen bruges også af en bisværm til a finde et egnet bo. Her danses på sværmens overflade, hvor den er let at iagttage.

Biernes solkompas er meget nøjagtigt. Indsamlerbierne skal ud over at decifrere svansedansen også korrigere svanseløbets vinkel, da solens bane over himlen har ændret sig i forhold til tidspunktet hvor den dansende bi indsamlede. Bierne har dertil et indre ur der passer med ca. et kvarters nøjagtighed. Den dansende bi korrigerer rent faktisk sin dans derefter. 

I totalt overskyet vejr, hvor solen ikke er til at se er det kun de gamle erfarne bier, der indsamler. De flyver efter landemærker i stedet for efter solen. Ved let overskyet vejr kan bierne udnytte en sans, der gør dem i stand til at se polariseret lys, dvs. de kan se lysets retning og derudfra beregne hvor solen står på himlen.

Skal bierne signalere, at det interessante sted med fx nye blomster er lige i nærheden, bruger de en cirkeldans i stedet. Retningen har da ingen betydning.

Kilder/Henvisninger 
 Noter fra undervisningen på Odense Universitet. Underviser: Axel Michelsen

Entomologi
Honningbier
Lavrentij Pavlovitj Berija

Lavrentij Pavlovitj Berija også Lavrenti Beria (, ; , ; født 29. marts 1899 i Merkheul, Sukhumi okrug, Kutaisi guvernement, død 23. december 1953 i Moskva) var en sovjetisk politiker og leder af NKVD fra 1938 til 1945 og igen i 1953.

Berija blev født i Georgien og sluttede sig til kommunisterne i 1917.
Fra 1921 til 1931 var han leder af sikkerhedspolitiet i den Transkaukasiske Socialistiske Føderative Sovjetrepublik og fra 1931 til 1938 var han partisekretær. Han nedkæmpede meget brutalt de kaukasiske republikkers frihedsbevægelser og var brutal i implementeringen af den omfattende tvangskollektivisering i Sovjetunionen, som kostede millioner livet.

Berija var skruppelløs og ambitiøs og steg hastigt i graderne inden for partiet: i 1934 blev han udpeget til kommunistpartiets centralkomité.

I 1938 blev han af Stalin udnævnt som øverste leder af NKVD, Sovjetunionens sikkerhedspoliti. Dermed blev Berija en del af Josef Stalins inderkreds og fik ansvaret for udøvelsen af den politiske terror. Han var en af Stalins nærmeste medarbejdere til dennes død i 1953.

Fra 1941 til 1945 deltog han i Statskomiteen for Forsvaret, der ledede den samlede krigsførelse mod Tyskland og senere mod Japan ved krigens afslutning. Fra 1942 var han tillige indenrigsminister. I 1945 trådte han tilbage som indenrigsminister og blev fuldgyldigt medlem af Politbureauet. Efter 2. verdenskrig var han hovedansvarlig for udviklingen af Sovjetunionens første atombombe, et vigtigt projekt for Sovjetunionen, idet den Kolde Krig var lige på trapperne.

Først i 50'erne begyndte Berija at miste Stalins tillid, og meget tyder på, at Stalin kort før sin død i marts 1953 planlagde, hvordan han kunne slippe af med Berija, der var blevet for magtfuld. Stalins død reddede ham fra at blive udrenset, og han formåede kortvarigt at beholde sin politiske magt. Da Stalin døde i 1953 blev Berija igen indenrigsminister og en af landets mægtigste mænd, kun overgået af Malenkov. I juli blev han pludselig arresteret og anklaget for forræderi. Han blev et af de mest prominente ofre for den magtkamp, der opstod i Sovjetunionen i kølvandet på Stalins død.
Berija blev henrettet i december 1953 - af Pavel Batitski (Sovjetunionens Helt i 1943).

Kilder 
 Knight, Amy: Berija – Stalins bøddel, Schønberg, 2005.
 Berias dagbøger, 2011.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Sovjetunionen
Personer fra Georgien
Politikere fra Georgien
Personer henrettet ved skydning
Eulers polyedersætning

Eulers polyedersætning angiver en simpel sammenhæng mellem antallet af sideflader (s), kanter (k) og hjørner (h) for et vilkårligt konvekst polyeder:

  eller 

Sætningen blev fundet og bevist af Euler. Første stringente bevis skyldes dog Cauchy. En serie mere eller mindre korrekte beviser for sætningen blev brugt af Lakatos i hans indflydelsesrige bog Beviser og gendrivelser som eksempel på hvordan matematikkens udvikling ifølge ham finder sted.

Generalisation 
Begrebet Euler-karakteristik er en generalisation af sætningen.

Topologi
Nyborg Gymnasium

Nyborg Gymnasium er et gymnasium i Nyborg. Det blev grundlagt i 1946, efter at Nyborg Kommune i august 1945 havde overtaget byens studenterkursus. 1. april 1946 blev Knud Stenbjerre ansat som gymnasiets første rektor.

Der er kostafdeling knyttet til gymnasiet.

I 2015 blev de uddannelser, som TietgenSkolens campus i Nyborg-Kerteminde udbød, overdraget til Nyborg Gymnasium.

I 2016 var der 1.172 elever på stedet, hvilket var rekord.

Nyborg Gymnasiums videoer om matematik kan ses på YouTube.

Udddannelser 
Nyborg Gymnasium tilbyder seks uddannelser, heraf flere merkantile:

 studentereksamen (stx)
 højere forberedelseseksamen (hf)
 International Baccalaureate (IB)
 højere handelseksamen (hhx)
 EUX Business
 EUD - business

Historie 
 Nyborg Gymnasiums Kostskole 1940-1990 - Jubilæumsskrift
 Meddelelser fra Nyborg Gymnasium 1950 v/rektor K. Stenbjerre

Rektorer 
 1946-1976 Knud Stenbjerre (1906-1977)
 1976-1992 Ib Spanggaard (1937-2013)
 1992- Hanne Josephsen 
 2017- Henrik Vestergaard Stokholm (1980- )

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Gymnasiets hjemmeside

Gymnasier i Danmark
Gymnasium
Gymnasiale kostskoler i Danmark
Etableret i 1946
Parcelbroen

Parcelbroen i København var oprindelig en bro over Ladegårdsåen. Efter at åen var blevet tildækket og havde givet plads for anlægget af Åboulevard, var der ikke længere nogen bro på stedet. Ikke desto mindre levede navnet Parcelbroen videre som uofficiel betegnelse for det gadekryds hvor Griffenfeldsgade/H.C. Ørsteds Vej krydser Åboulevard. Efter 1900 synes navnet at være gået i glemme, dog hedder den i krydset Rantzausgade/Griffentfeldtsgade beliggende bager "Parcelkonditoriet" (2004),

Nørrebro
Gader i København
Matthias (Tysk-romerske rige)

Matthias (24. februar 1557 – 20. marts 1619) ver Kejser i det Tysk-romerske rige fra 1612-1619; Han var søn af kejser Maximilian 2. og bror til Rudolf 2.

Den 4. december 1611 giftede Matthias sig med Anna af Tyrol.

Se også 
 Tidslinje over nogle europæiske regenter i det 17. århundrede

Eksterne henvisninger 

|-

|-

Tysk-romerske kejsere
Huset Habsburg
Konger af Ungarn
Konger af Bøhmen
Konger af Kroatien
Troldnød

Troldnød (Hamamelis) er udbredt med 6 arter i Østasien og Nordamerika. Det er løvfældende buske eller små træer. Bladene er stilkede med en skæv bladplade, der har bugtet eller tandet rand. Mens Virginsk Troldnød blomstrer om efteråret, har de andre vinterblomstring eller forårsblomstring før løvspring. Blomsterne er samlet i små stande med 3-4 blomster. De er 4-tallige med hårklædte bægerblade og båndformede, grønlige, gule eller orangefarvede kronblade. Frugterne er forveddede kapsler med hver to frø. Kapslerne åbner sig pludseligt og slynger frøene op til 10 m væk.

 Hybridtroldnød (Hamamelis x intermedia)
 Japansk troldnød (Hamamelis japonica)
 Kinesisk troldnød (Hamamelis mollis)
 Virginsk troldnød (Hamamelis virginiana)

 Hamamelis ovalis Hamamelis vernalis Hamamelis virginiana Litteratur 
 Chris Lane: Witch Hazels'', 2005, 

Planteslægter
Kinesisk troldnød

 
Kinesisk Troldnød (Hamamelis mollis) er en stor, løvfældende busk med en åben tragtformet vækst. Den blomstrer om vinteren med en sød og krydret duft.

Beskrivelse 
Barken er først brun og ruhåret, dernæst gråbrun med korkporer, og så mørkebrun med lysegrå korkporer. Knopperne spredte, kortstilkede, skæve og spidse. Farven er brun, skiftende til grå på grund af det tætte hårlag. Blomsterknopperne er langstilkede og sidder i små knipper, de er runde, grønne og helt glatte. 

Bladene er skævt ægformede med svagt takket eller bugtet rand. Oversiden er mørkegrøn og blank, mens undersiden er gråfiltet. Høstfarven er gul. Blomsterne springer ud i det meget tidlige forår (februar-marts). De sidder i små stande ved forrige års bladhjørner. Hver blomst er firetallig med lange gule kronblade. Duften er sød og krydret. Frugterne er kapsler, der springer op med små knald ved modenhed. Frøene spirer sjældent her i landet, men kan godt såes.

Hovedrødderne er kraftige og går dybt ned. Siderødderne er derimod meget tynde og danner rodfilt lige under jordoverfladen.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 3 m (15 x 15 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Kinesisk Troldnød vokser i krat og skovbryn samt som underskov under letløvede træer i det mellemste Kina (Hubei-provinsen), hvor jordbunden er mineralrig og godt drænet. Her er somrene varme og fugtige, mens vintrene er kolde og tørre. 

I det sydvestlige Hubei vokser den i en højde af ca. 1300 m sammen med bl.a. Acer davidii, Corylopsis willmottiae, Cornus japonica, Weigela japonica og en art af Avnbøg.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom)

Haveplanter
Buske
Gule blomster
Blomster i marts