alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Jens Okking

Jens Dyhr Okking (født 18. december 1939, død 21. januar 2018) var en dansk skuespiller og politiker. Han medvirkede i en lang række danske film siden sin debut i Oktoberdage (1970). For sit arbejde modtog han tre Bodil-statuetter; bedste birolle i Nitten røde roser og for bedste hovedrolle i Strømer og At klappe med een hånd.

Okking var en af de første ledere af Jomfru Ane Teatret. Desuden var han den første direktør for kulturhuset Værket i Randers.

Politisk karriere 
Jens Okking var socialdemokrat, men forlod partiet i 1994 blandt andet i protest mod, at Jytte Hilden blev udnævnt til kulturminister. Han blev i 1999 valgt ind i Europa-Parlamentet for Junibevægelsen. Efter 2,5 år skiftede han til Folkebevægelsen mod EU, da han i sin korte tid i Parlamentet blev stadig mere kritisk overfor EU. I marts 2003 blev han sygemeldt fra Parlamentet på grund af en depression og stress.

Privatliv 
Jens Okking var far til to sønner og fire døtre.

Okking blev i 2004 ramt af en blodprop og valgte efterfølgende at indstille sit politiske virke. Han blev i 2004 igen medlem af Socialdemokraterne. Han boede i et familiekollektiv i Holme-Olstrup i ti år, men flyttede senere på plejehjem.

Film 

 Woyzeck (1968)
 Oktoberdage (1970)
 Tjærehandleren (1971)
 Revolutionen i vandkanten (1971)
 Olsen-bandens store kup (1972)
 Præsten i Vejlby (1972)
 Olsen-banden går amok (1973)
 Flugten (1973)
 Tilløkke Herbert (1974)
 Nitten røde roser (1974)
 Familien Gyldenkål (1975)
 Fader Min (1975)
 Familien Gyldenkål sprænger banken (1976)
 Strømer (1976)
 Affæren i Mølleby (1976)
 Den korte sommer (1976)
 Nyt legetøj (1977)
 Skytten (1977)
 Pas på ryggen, professor (1977)
 En by i provinsen (1977-1980 - tv-serie)
 Hør, var der ikke en som lo? (1978)
 Slægten (1978)
 Mig og Charly (1978)
 Honning Måne (1978)
 Langturschauffør (1981)
 Gummi Tarzan (1981)
 Rocking Silver (1983)
 Zappa (1983)
 Een gang strømer... (1987)
 Kampen om den røde ko (1987)
 Guldregn (1988)
 Miraklet i Valby (1989)
 Gøngehøvdingen – 1992 som Kaptajn Mannheimer.
 Det forsømte forår (1993)
 Riget I (1994)
 Menneskedyret (1995)
 Ondt blod (1996)
 Barbara (1997)
 Riget II (1997)
 At klappe med een hånd (2001)
 Jolly Roger (2001)
 Gamle mænd i nye biler (2002)
 Inkasso (2004)
 Den gode strømer (2004)
 Opbrud (2005)
 Solkongen (2005)
 Bag det stille ydre (2005)
 Næste skridt (2006)

Referencer 

Litteratur
 Okking, Nielsen (2009) Jens Okking - virkeligheden er alle tings prøve'

Eksterne henvisninger 
 
 www.danskfilmogteater.dk
 Ekstra Bladet - Okking hjem til Socialdemokraterne
 

Skuespillere fra Danmark
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Danmark 1999-2004
Politikere fra Folkebevægelsen mod EU
Politikere fra JuniBevægelsen
Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle
Bodilprisen for bedste mandlige birolle
Personer fra København
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Socialdemokrater fra Danmark
Voldsdømte fra Danmark
Teaterledere fra Danmark
Landmænd fra Danmark
Madanmeldere fra Danmark
Kritikere fra Danmark
Asbjørn Andersen

Hans Asbjørn Gammelmark Andersen (30. august 1903 i København – 10. december 1978 i Silkeborg) var en dansk skuespiller og instruktør.

Han var elev på Betty Nansen Teatret 1926-1928 og engageret ved teatret 1928-1937.

Herefter optrådte han ved forskellige privatteatre i København.

Fra 1957 ansat på Det kongelige Teater.

Han er far til skuespillerinden Ulla Asbjørn Andersen.

Filmografi 
 Med fuld musik (1933)
 Københavnere (1933)
 Barken Margrethe af Danmark (1934)
 7-9-13 (1934)
 De bør forelske Dem (1935)
 Week-End (1935)
 Panserbasse (1936)
 Snushanerne (1936)
 Giftes-nej tak (1936)
 Det begyndte ombord (1937)
 Flådens blå matroser (1937)
 En lille tilfældighed (1939)
 Jens Langkniv (1940)
 Vi kunne ha' det så rart (1942)
 Natekspressen (P. 903) (1942)
 Et skud før midnat (1942)
 Ta' briller på (1942)
 Regnen holdt op (1942)
 Det brændende spørgsmål (1943)
 Når man kun er ung (1943)
 Mine kære koner (1943)
 Kriminalassistent Bloch (1943)
 Otte akkorder (1944)
 Den usynlige hær (1945)
 Affæren Birte (1945)
 I går og i morgen (1945)
 Stop Tyven (film) (1945)
 Man elsker kun een gang (1945)
 Det gælder din frihed (1946)
 Oktoberroser (1946)
 Mani (1947)
 Sikken en nat (1947)
 My name is Petersen (1947)
 Lykke på rejsen (1947)
 Mens porten var lukket (1948)
 Tre år efter (1948)
 For frihed og ret (1949)
 Historien om Hjortholm (1950)
 Café Paradis (1950)
 Mosekongen (1950)
 Fra den gamle købmandsgård (1951)
 Alt dette og Island med (1951)
 Lyntoget (1951)
 Bag de røde porte (1951)
 Kærlighedsdoktoren (1952)
 Adam og Eva (1953)
 Jan går til filmen (1954)
 Altid ballade (1955)
 Blændværk (1955)
 Den store gavtyv (1956)
 Hvad vil De ha'? (1956)
 Ung leg (1956)
 Ingen tid til kærtegn (1957)
 Tre piger fra Jylland (1957)
 Tag til marked i Fjordby (1957)
 Mariannes bryllup (1958)
 Verdens rigeste pige (1958)
 Paw (1959)
 Eventyrrejsen (1960)
 Frihedens pris (1960)
 Gymnasiepigen (1960)
 Flemming på kostskole (1961)
 Reptilicus (1961)
 Gøngehøvdingen (1961)
 Det stod i avisen (1962)
 Han, hun, Dirch og Dario (1962)
 Prinsesse for en dag (1962)
 Det støver stadig (1962)
 Støv for alle pengene (1963)
 Et døgn uden løgn (1963)
 Kampen om Næsbygaard (1964)
 Næsbygaards arving (1965)
 Mor bag rattet (1965)
 Søskende (1966)
 Krybskytterne på Næsbygaard (1966)
 Slap af, Frede (1966)
 Dage i min fars hus (1968)
 De røde heste (1968) (1968)
 Stormvarsel (1968)
 Ballade på Christianshavn (1971)
 Manden på Svanegården (1972)
 Olsen Bandens store kup (1972)
 I din fars lomme (1973)
 Kassen stemmer (1976)
 Olsenbanden for full musikk! (1976)
 Olsen-banden ser rødt (1976)

Eksterne henvisninger 

 

Personer fra København
Skuespillere fra Danmark
Filminstruktører fra Danmark
Henrik Bentzon

Henrik Bentzon (5. maj 1895 i Bergen – 28. september 1971 i Jægersborg) var en dansk skuespiller. Han optrådte oftest på teatret men medvirkede også i syv film.
Han modtog Teaterpokalen i 1936 og Ingenio et arti 1938.

Han var gift med Betty Nansen i perioden 1924–1933.

Udvalgt filmografi 
 De bør forelske Dem (1935)
 Giftes-nej tak (1936)
 Det begyndte ombord (1937)
 Sommerglæder (1940)
 Tobiasnætter (1941)
 Støvsugerbanden (1963)
 Greven på Liljenborg - (Alt for kvinden) (1964)

Eksterne henvisninger 
 
 

Skuespillere fra Danmark
Modtagere af Ingenio et arti
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra Bergen
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Modtagere af Teaterpokalen
Trompetkrone

Trompetkrone (Catalpa) er en planteslægt, der har flere (kinesiske og amerikanske) arter end de her nævnte, men de ses kun yderst sjældent i Danmark.

 Almindelig trompetkrone (Catalpa bignonioides)
 Amerikansk trompetkrone (Catalpa speciosa)
 Kinesisk trompetkrone (Catalpa ovata)

 Catalpa bungei
 Catalpa fargesii
 Catalpa longissima

Trompettræ-familien
Almindelig trompetkrone

 
Almindelig trompetkrone (Catalpa bignonioides) er et mellemstort, løvfældende træ med en lav, ret tyk stamme og en bred, kuplet krone.

Beskrivelse 
Barken er først gråbrun, men ret hurtigt bliver den rødbrun og fint skællet. Til sidst er den grå og furet med lave kamme. Knopperne sidder modsat på svage skud, men tre i krans på de kraftige. De er små og orangebrune. Endeknopperne udvikles ikke.

Bladene er ægformede med hel rand og kort spids. Efter danske forhold er de usædvanligt store. 

Blomstringen sker i juli, hvor de hvide blomster sidder samlet i kegleformede toppe. Frugterne er bønnelignende og først grønne, men ved modenhed brune. Det er dog sjældent, at danske sensomre er varme nok til ordentlig modning af frugterne.

Rodnettet er hjerteformet med tykke rødder og forholdsvist få finrødder. Unge træer fryser kraftigt tilbage på de dårligt afmodnede skud.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 15 × 10 m (35 × 30 cm/år).

Hjemsted 
Almindelig trompetkrone hører hjemme i det østlige USA, hvor den vokser langs floderne på fugtig og mineralrig bund sammen med bl.a. amerikansk troldnød, bredbladet kalmia, canadisk skarntydegran, fembladet vildvin, flodbredvin, hvid hickory, konvalbusk, præriefodblad, rød druemunke, rødløn, storfrugtet blåbær, sukkerbirk, virginsk ambratræ og virginsk rose.

Kilde 
 Sten Porse: "Plantebeskrivelser", DCJ 2002 (CD-Rom).

Træer
Hvide blomster
Dam

En dam er et lille vandhul, der er så lavvandet at lyset normalt kan trænge ned til bunden. Damme adskiller sig fra de større søer, ved at de ikke udvikler springlag, og fra vandpytterne, ved at de indeholder vand hele året rundt. Man skelner mellem naturlige og kunstige damme. En kunstig dam kan f.eks. være en mølledam, branddam, fiskedam (f.eks. ørreddam, karpedam) og regnvandsdam (regnvandsreservoir).

Damme er ofte næringsrige (andedamme endog ekstremt næringsrige). Planterne består af rørskovsplanter, flydebladsplanter, bundplanter (rankegrøde) og planteplankton.
Dyrelivet svarer til søernes dyreliv, dog ofte repræsenteret af arter, der er mere tolerante over for dårlige iltforhold. Man kan groft inddele dyrene i bunddyr, dyr der lever på planterne og dyreplankton (f.eks. dafnier), samt større dyr, herunder bl.a. fisk og padder.

Datadreven amerikansk forskerdefinition 
En samling forskere har lavet en undersøgelse, hvor de definerer en dam som: Citat: "Ponds are small and shallow waterbodies, with a maximum surface area of five hectares, a maximum depth of 5 meters and less than 30% emergent vegetation." Det kan oversættes til: "Damme er små lavvandede vandmasser, med et maksimalt overfladeareal på 5 hektar, en maksimal dybde på 5 meter og mindre end 30% fremvoksende vegetation."

Se også 
 Havedam
 Vandhul

Litteratur 
 Hans Scherfig: Dammen, illustreret af Elisabeth Karlinsky, 1958, 3. udg. 1993, , en fin naturbeskrivelse.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Iowa State University (2008, May 8). Ponds Found To Take Up Carbon Like World's Oceans. ScienceDaily. Retrieved May 8, 2008 Citat: "..."Aquatic ecosystems play a disproportionately large role in the global carbon budget," Downing said...The combined effect is that farm ponds could be burying as much carbon as the world's oceans, each year...It may be that ponds will be the modern equivalent of the swamps that formed coal in the past. But before we all rush into making ponds to trap carbon we need to do some basic research here in the UK..."

Vådområdetyper
Dambrug
Tunge

Tungen er en slimhindebeklædt muskel, som kun hvirveldyr har. Den er meget bevægelig og bruges ud over at smage med også til at dirigere maden rundt i munden med. 

Oversiden af tungen er dækket af bestemte strukturer, kaldet papiller. De findes i flere udgaver:

 De filiformede papiller.
 De foliate papiller.
 De cirkumvallate papiller.
 De fungiformede papiller.

De filiformede papiller har ingen betydning for menneskets smagssansning. De filiformede papiller skal sørge for, at fødepartikler ikke glider fremad, nærmest som en slags modhager. Men de sidste to slags papiller har betydning for smagssansen, da de indeholder smagsløgene. På den bagerste del af tungen sidder 6-15 tryklåsformede papiller - de kaldes de cirkumvallate papiller. De sidder omkring et V-formet område (sulcus linguae), og i disse papiller sidder smagsløgene langt nede i furerne. De ca. 150-400 fungiformede papiller, der sidder på den forreste del af tungen, er fyldt med smagsløg. Der kan være op til 250 smagsløg i hver papil. I de fungiformede papiller, der er ca. 1 mm × 1 mm store, sidder smagsløgene i overfladen (i modsætning til i de cirkumvallate). Små børn kan have smagsløg i ganen, i kinderne, på strubehovedet og i svælget, da deres papillers antal og størrelse ikke er reduceret endnu som følge af alder. Smagsløgene behøver altså ikke at sidde i papillerne på tungen.

Under tungen findes tungebåndet, frenulum, der er en mukøs membranfold der "forankrer" den forreste del af tungen til undersiden af munden. Undertiden ses tungebåndet forkortet fra fødsel (ankyloglossi), hvilket i visse tilfælde, afhængig af sværhedsgrad og individuelle variationer, kan medføre større eller mindre gener for barnet, da det kan indskrænke tungens bevægelighed og give især tale- og spisebesvær. Hvis et forkortet tungebånd giver gener kan man vælge at få det klippet. Selve proceduren varer få sekunder, og kan udføres af praktiserende læge, speciallæge eller særligt uddannet tandlæge.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Mundens anatomi
Smag
Smagsløg

Smagsløgene er vigtige for smagssansen. De sidder på tungen og registrerer forskellige smagsstoffer, hvorefter de sender impulser til smagscenteret i hjernen.

Smagsløgene ligner små løg og måler cirka 0,05 millimeter. De indeholder omkring 5-18 smagsceller og nogle umodne smagsceller og næringsceller. En smagscelle lever kun omkring en enkelt uge, hvorefter nye celler dannes i de ydre celler i løget (i epithelcellerne). Nervefibre går som en stilk op i løget og ender cirka en tredjedel oppe i receptorcellerne. De fleste smagsløg har øverst nogle små trådformede udvækster, såkaldte mikrovilli. Deres funktion menes at sikre en hurtig optagelse af smagsstofferne.

Se også 

Mundens anatomi
Smag
Histologi
Voskhod 1

Voskhod 1 var den første rumflyvning hvor mere end en person blev sendt i kredsløb, og den første rumflyvning hvor de rumrejsende ikke bar en rumdragt.

Højdepunkter 
Begrundelsen for flyvningen var udelukkende at Sovjetunionen skulle opsende en flermandsbesætning før USA gjorde det i Gemini-programmet.

Voskhod-rumskiber er stort set en modificeret Vostok-kapsel. Katapultsædet var fjernet og tre sæder var sat ind ved at dreje dem 90° i forhold til Vostok. Besætningen havde ingen mulighed for at slippe ud i en nødsituation. En faststofraket var tilføjet for at dæmpe landingen. At de fløj uden rumdragt var primært et spørgsmål om at spare vægt.

Flyvningen blev muligvis afkortet fordi den faldt sammen med kuppet, der afsatte Nikita Khrusjtjov som leder af Sovjetunionen. Men den korte tur kan også skyldes den beskedne plads, der var til rådighed for de tre kosmonauter.

Besætning 
 Vladimir Komarov – Chefpilot
 Konstantin Feoktistov – Ingeniør-kosmonaut
 Boris Jegorov – Læge-kosmonaut

Reservebesætning

 Boris Volynov – Chefpilot 
 Vasili Lazarev – Ingeniør-kosmonaut
 Georgiy Katys – Læge-kosmonaut

Kaldenavn 
Рубин (Rubin – "Rubin")

Tid og sted 
 Affyring: 12. oktober 1964 kl.07:30:01 UTC, Bajkonur-kosmodromen LC1, 45° 55' 00" N – 63° 20' 00" Ø
 Landing: 13. oktober 1964 kl.07:47:04 UTC,
 Varighed: 1 dage 0 timer 17 minutter 3 sekunder
 Antal kredsløb: 16

Nøgletal 
 Masse: 5.320 kg
 Perigeum: 178 km
 Apogeum: 336 km
 Banehældning: 64,7°
 Omløbstid 89,6 minutter

Efterskrift

Eksterne henvisninger 

Voskhod-programmet
Vladimir Komarov

Vladimir Mikhajlovitj Komarov (Владимир Михайлович Комаров, født 16. marts 1927, død 24. april 1967) var en sovjetisk kosmonaut. Han var det første menneske, der gennemførte to rummissioner. Han var også den første, der omkom under en rummission, da Sojuz 1 efter tilbagekomst til Jorden mislykkede sin landing.

Karriere 
 Kosmonaut 1960
 Rumflyvninger
 Voskhod 1
 Sojuz 1
 Samlet tid i rummet: 
 Backup
 Vostok 4
 Ophør som kosmonaut 24. april 1967.

Komarov var chefpilot på Voskhod 1, den første flermandsbesætning i rummet. På sin anden rumflyvining, i Sojuz 1, omkom han, da faldskærmen fejlede under landingen. Rumflyvningen havde været ramt af mange problemer. Umiddelbart før nedstyrtningen sagde den sovjetiske premierminister Kosygin at landet var stolt af ham. En amerikansk lyttepost i Istanbul noterede at svaret var uforståeligt. 

Komarov blev tildelt Sovjetunionens Helt og Lenin-ordenen. Begge blev tildelt to gange.

Komarov var gift med Valentina Jakovlevna Kiseljova og havde to børn, Jevgenij and Irina.

En asteroide, 1836 Komarov, fundet i 1971 er opkaldt efter ham.

Kosmonauter fra Sovjetunionen
Omkomne ved rumfart

Russere i 1900-tallet
Konstantin Feoktistov

Konstantin Petrovitj Feoktistov (Константин Петрович Феоктистов) (født 7. februar 1926, død 21. november 2009), var en sovjetisk kosmonaut.

Karriere 
 Kosmonaut 1964
 Rumflyvninger
 Voskhod 1
 Samlet tid i rummet: 
 Stoppede som kosmonaut af helbredsgrunde.

Feoktistov deltog i anden verdenskrig og undgik med nød og næppe at blive henrettet efter at være fanget af tyskerne. Da han stod på kanten af massegraven, ramte skuddet ham blot i halsen og han var derfor i stand til senere at kravle ud af ligbunken og returnere til de sovjetiske linjer.

Fra 1955 deltog han i udviklingen af Sputnik, Vostok, Voskhod og Sojus under ledelse af Sergej Korolov.

Han blev senere leder af bygningen af Saljut- og Mir-rumstationerne. I dag (2003) er han vicedirektør for Bajkonur-kosmodromen.

Krateret Feoktistov på Månens bagside er opkaldt efter ham. 

Kosmonauter fra Sovjetunionen
Boris Jegorov

Boris Borisovitj Jegorov (Борис Борисович Егоров) (født 26. november 1937, død 12. september 1994) var en sovjetisk læge-kosmonaut.

Karriere 
 Kosmonaut 1964 (?)
 Rumflyvninger
 Voskhod 1
 Samlet tid i rummet: 
 Ophør som kosmonaut 1964 (?).

Under sine studier til læge var Jegorov blevet involveret i Jurij Gagarins træning, og han blev interesseret i rummedicin. Hans udvælgelse kan være præget af hans fars forbindelse til Politbureauet. Han var gift tre gange.

Kosmonauter fra Sovjetunionen
Brian Laudrup

Brian Laudrup (født 22. februar 1969 i Wien i Østrig) er en dansk tidligere professionel fodboldspiller. I dag arbejder Laudrup som fodboldekspert på 6'eren.

Efter at have spillet for Brøndby IF blev han professionel i Vesttyskland, først i Bayer Uerdingen fra 1989-90 og fra 1990 i storklubben FC Bayern München, hvor han også vandt det tyske mesterskab. Under EM-triumfen i 1992 i Göteborg var han, som den måske vigtigste spiller på det danske landshold sammen med Peter Schmeichel, med til at vinde europamesterskabet. Karrieren fortsatte herefter i Italien hos ACF Fiorentina og AC Milan. I 1995 var han med til at vinde Confederations Cup i Saudi-Arabien.

I 1994 fik han sit måske mest vellykkede ophold i en udenlandsk klub i Glasgow hos Rangers F.C. fra 1994-98, som han vandt flere nationale mesterskaber og pokaltitler med. Efter et kort intermezzo i Londonklubben Chelsea F.C. spillede han forårssæsonen 1999 i F.C. København, hvorefter han sluttede karrieren af i Ajax Amsterdam i år 2000.

Efter at have afsluttet karriere med professionel fodbold spillede han i en periode for Hørsholm/Usserød i Sjællandsserien og lejlighedsvis for Old Boys-landsholdet.

Laudrup spillede 82 landskampe og scorede 21 mål for Danmark. Han blev kåret som Årets Fodboldspiller i Danmark i 1989, 1992, 1995 og 1997, og er den eneste spiller, der har vundet prisen fire gange. I 2004 blev han sammen med sin bror Michael udtaget til Pelés FIFA 100-hold. Han betragtes pga. sin tekniske kunnen, sit antrit og sine driblinger som en af dansk fodbolds bedste angribere gennem tiden med chanceskabende afleveringer som speciale.

Laudrup blev i 2006 optaget i Scottish Football Hall of Fame. Han blev optaget i Dansk fodbolds Hall of Fame i 2012 og i Dansk idræts Hall of Fame i 2014.

Privat 
Han er søn af Finn Laudrup og bror til Michael Laudrup. Den 9. april 1988 blev han gift med Mette Laudrup, sammen har de børnene Nicolai (f. 1988) og Rasmine (f. 1993). I september 2010 blev han ramt af en mild form for lymfekræft, men er siden blevet raskmeldt for kræftsygdommen.

Priser 
 Årets fund i 1. division i 1987
 Årets spiller i Danmark i 1989, 1992, 1995 & 1997
 Årets spiller i Skotland kåret af pressen i 1995 & 1997
 Årets spiller i Skotland kåret af spillerforeningen i 1995
 Indlemmet i Scottish Football Hall of Fame i 2006
 Indlemmet i Fodboldens Hall of Fame i 2012
 Indlemmet i Sportens Hall of Fame i 2014

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Interview med Brian Laudrup, Ud & Se, 10. april 2013
 

Fodboldspillere fra Danmark
Årets Fodboldspiller i Danmark
Fodboldspillere fra Brøndby IF
Fodboldspillere fra FC Bayern München
Fodboldspillere fra AC Milan
Fodboldspillere fra Rangers F.C.
Fodboldspillere fra Chelsea F.C.
Fodboldspillere fra FC København
Fodboldspillere fra AFC Ajax
Fodboldlandsholdsspillere fra Danmark
Fodboldspillere fra ACF Fiorentina
Fodboldspillere fra KFC Uerdingen
Medlemmer af Scottish Football Hall of Fame
Personer fra Wien
Medlemmer af dansk idræts Hall of Fame
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1992
Deltagere ved det europæiske mesterskab i fodbold 1996
Deltagere ved verdensmesterskabet i fodbold 1998
Leif Mikkelsen

Der er flere personer som hedder Leif Mikkelsen:
 Leif Mikkelsen (håndbold) – træner for det danske herrelandshold i håndbold 1977-1987
 Leif Mikkelsen (politiker) (født 1945) – folketingspolitiker, medlem af Ny Alliance (tidligere medlem af Venstre)
Vicar

Vicar er pseudonymet for den chilenske Anders And-tegner Victor Arriagada Ríos (født 16. april 1934 i Santiago, Chile, død 3. januar 2012 samme sted).

Siden midten af 1980'erne Vicar bidraget flittigt til bladet Anders And & Co., som regel med den indledende historie. Hans navn er dog mindre kendt, idet Egmont som med de fleste andre tegnere har ladet stå hen i det uvisse, hvem der tegnede historierne i bladet. Vicar tegner efter andres manuskripter, og ænderne kommer ikke så tit ud på de store eventyrrejser som f.eks. hos Marco Rota eller Carl Barks, men foregår oftest i Andeby.

Victor Arriagada Rios, blev født i 1934 i Santiago i Chile. Flere kilder nævner at han er uddannet elektro-ingeniør. Som ung studerede han kunst og teater og ernærede sig som politisk karikaturtegner. I 1960 flyttede han til Barcelona, hvor han kom til at arbejde for forskellige forlag med illustrationer af bl.a. børnebøger. I 1966 begyndte han at arbejde med tegneserier, og i 1971 stiftede han for første gang bekendtskab med danske Gutenberghus. Senere arbejdede han stadig for Egmont, som Disney-udgiveren i dag hedder, men er flyttet tilbage til Chile. Her startede han Vicar Studios, hvor han i samarbejde med sine assistenter producerede andetegneserier for Egmont.

Efter en lang kamp mod leukæmi døde Vicar den 3. januar 2012.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Vicar på ComicWiki
 Vicar på INDUCKS

Personer fra Santiago de Chile
Anders And-tegnere
Leif Mikkelsen (håndbold)

Leif Christian Mikkelsen (født 2. oktober 1948) var en dansk landstræner for det danske herrelandshold i håndbold i perioden 1977-1987.

Mikkelsen stod i lære hos den store træner Hans Jensen og inspireret af den Jugoslaviske håndboldskole og ikke mindst trænerlegenden Vlado Stenzel førte han Danmark til 4. pladsen ved VM 1978 og 1982 og igen ved OL 1984.

Han er nu leder af Team Copenhagen.

Han har også tidligere været håndboldekspert/kommentator hos Danmarks Radio.

Håndboldtrænere fra Danmark
Propel

En propel (af eng. a propeller, som er blevet tolket som pluralis) kan opfattes som en roterende vinge i luft eller en finne i væske (f.eks. vand) hvor den dog oftest betegnes som en propeller  og på dansk skibsskrue. En roterende propel frembringer en kraft der har retning parallelt med rotationsaksen.

Hvis en propel drejer for hurtigt kan mediet (vand eller luft) ikke følge propelformen. Dette resulterer i, at mediet "slipper" propellen og i princippet danner gasbobler. Dette fænomen kaldes kavitation og det resulterer i tabt energi, støj og rystelser, og det kan skade propellen.

Propeller på flyvemaskiner 
Propeller til propelfly kan enten have helt faste propelblade, eller blade, hvis vinkel kan varieres, også mens propellen drejer rundt. Propeller med faste blade er mere robuste som følge af deres simplere konstruktion, men til gengæld kan den kraft, de yder, kun varieres ved at ændre deres rotationshastighed. En propel med bevægelige blade kaldes en constant speed propeller ( "konstant fart-propel"), fordi man her kan lade motoren, der driver propellen, arbejde ved sit optimale omdrejningstal under næsten hele flyvningen og i stedet variere trækkraften efter behov ved at justere propelbladenes vinkel.

Piloter med klasserettighed til propelfly må som udgangspunkt kun flyve med flyvemaskiner med faste propelblade. Flyvning med constant speed-propeltypen kræver såkaldt difference training i form af et "tillægs-kursus" til den grundlæggende pilotuddannelse.

Skibspropeller 
En type af skibsskruer der kunne variere indfaldsvinklen (variable pitch) kaldtes KaMeWa , efter Karlstads Mekaniska Werkstad. De blev brugt af Søværnets Peder Skram-fregatter og Falster-minelæggere. I dag bruges KaMeWa om vandjets.
Til sejlbåde anvendes ofte såkaldte foldepropeller til at reducere modstanden fra propellen, når den ikke anvendes under sejlads.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Aircraft-Info.net – Propeller Aircraft 

Fremdrift
Fluidmekanik
Roterende maskiner
Eskild Nielsen

Eskild Nielsen var en friskyttekaptajn. Ifølge nogle kilder født i Farhult på Kullen. Under Skånske Krig holdt hans friskyttekorps til ved Hallands Ås og spærrede vejen der for svenskerne. Eskild Nielsen okkuperede også Engelholm, hvor han opkrævede skat af borgerne. I Bådsted (Båstad) overfaldt han en svensk trup på 100 mand, som havde sadlet af og drukket sig fulde. 62 af svenskerne blev hugget ned, og resten måtte gå i dansk fangenskab. Eskild Nielsen opererede i det nordvestlige Skåne med sådan succes, at han i slutningen af krigen nærmest var enevoldshersker der. Han skånede naturligvis heller ikke de herregårde i Bjergs (Bjäre) herred, hvor svenske adelsmænd sad som herrer. Hans friskyttekorps blev den 5. november 1678 anvist vinterkvarter i Helsingborg Len, og den 10. juli 1679 blev korpset overført til Helsingør, hvor det tjenestegjorde som strandvagt. Eskild Nielsens friskyttekorps blev opløst i marts 1680, hvorefter kaptajn Nielsen fik ansættelse ved de regulære danske tropper.

Kildeangivelser 

Danskere i 1600-tallet
Skånelandene
Personer fra Skåne
Tjek fødsels- og dødsår
Personer i Den Skånske Krig fra Danmark-Norge
Beder Gartnerskole

Beder Gartnerskole var navnet på den fagskole, som blev oprettet i Beder i 1889. 1. januar 2008 fusionerede skolen med Vejlby Landbrugsskole, og dannede Jordbrugets UddannelsesCenter Århus.

Etableret i 1889
Ophørt i 2007
Tekniske skoler i Danmark
Uddannelsesinstitutioner i Aarhus
Spelt

 
Spelt (Triticum spelta) er en af de ældgamle sorter af hvede. Kaldes også Farro. Man anser den i dag for at være en hybrid mellem urhvedesorterne Emmer og Enkorn. Den kendes fra mellemøstlige landbrugskulturer i det 2. årtusinde f.Kr., og den har været dyrket lige siden. Ved overgangen til det intensive landbrug blev spelt dog fravalgt, da udbyttet i kilogram kerner pr. hektar var mindre end hos nogle af de højtydende hvedetyper.

Anvendelse 
Produkter med spelt har dog i de seneste år vundet stor popularitet, hvorfor typen atter indgår i landbrugsproduktionen. Dog stadig i mindre målestok i forhold til andre hvedetyper. Spelt udmærker sig ved at have en anden glutensammensætning end de højtydende hvedetyper.

Visse steder i Bayern og Schweiz fortsatte man dog med at dyrke spelt, og derfor var der materiale til rådighed, da der blev efterspørgsel.

Af speltkerner fremstilles:
 Speltgryn
 Speltmel
 Speltøl

Nytteplanter fra Mellemøsten
Nytteplanter fået via krydsninger
Korn
Hvede
Speltgryn

Speltgryn er de knækkede, men ikke formalede kerner af den primitive hvede, Spelt. Grynene indeholder alle dele af kernerne, deriblandt kim- og skaldele. Dette gør, at indholdet af vitaminer og intakte aminosyrer er højt. Speltgryn eller knækket spelt indgår som bestanddel i flere grødblandinger.

Gryn
Speltmel

Speltmel er de formalede kerner af hvedesorten spelt (Triticum spelta). Hvis melet er befriet for rester af kim og skaller kaldes det for sigtet. Hvis disse rester stadig er bevaret i melet kaldes det fuldkornsmel.

Af fuldkornsspeltmel kan fremstilles:

Speltbrød

Se også 
 Speltgryn

Mel
Speltbrød

Speltbrød er brød lavet af kornsorten spelt. Det er mættende og nærmest lidt sødligt. Det dufter kageagtigt og vinder i smag, hvis det ligger én til to dage. Spelt indeholder mere protein end hvede, ligesom indholdet af sporstofferne magnesium, zink, jern og kobber også er større. Dette er medvirkende til, at spelt anses for sundere end hvede, og derfor er spelt da også blevet stadig mere populært.

Brød
International traktat om planter som genetiske ressourcer for føde og landbrug

Traktaten hedder egentlig International Treaty on Plant Genetic Resources for Food and Agriculture, og den er underskrevet af langt de fleste lande (kun USA og Japan afholdt sig fra at stemme). Den er ratificeret af Danmark i foråret 2004, og mange andre lande er på vej.

Traktaten kommer til at iværksætte en multilateral regulering af adgangen til 64 fødevare- og foderafgrøder. De regnes for at være de mest afgørende for fødevaresikkerhed og gensidig afhængighed mellem de lande, som ratificerer traktaten.

Den omfatter også en fond, som skal opbygges gennem andele i den kommercielle udnyttelse af de plantegenetiske ressourcer, der er underlagt taktaten.

Traktatens bestemmelser bliver overvåget af kommissionen for de genetiske ressourcer for føde og landbrugt (CGRFA) under FAO. Mange mener, at traktaten har til hensigt at skabe en model for en ansvarlig, global styring, der kan garantere, at ressourcer bliver holdt tilgængelige under public domain, sådan at man sikrer sig mod mulige, fremtidige problemer.

Traktater
Hjortetakssalt

Hjortetakssalt (kan også staves hjortetaksalt) er et tilsætningsstof til bagværk, der tilfører det sprødhed og derfor anvendes i kiks, brunkager, klejner m.m. Dets kemiske navn er ammoniumhydrogencarbonat (NH4HCO3) og har e-nummer E-503.

Stoffet omtales også som kulsur ammoniak. Navnet hjortetakssalt skyldes, at stoffet er et salt, der tidligere blev udvundet af hjortetakker.

Noter

Se også 
 Natron
 Potaske
 Bagepulver

Ammoniumforbindelser
Kulstofforbindelser
Hævemidler
ASIC

ASIC er et akronym for det engelske udtryk Application Specific Integrated Circuit – på dansk: et integreret kredsløb til et specifikt formål. En ASIC er populært sagt en "chip", som indeholder al "indmaden" til et bestemt elektronisk apparat, f.eks. et digitalur eller en lommeregner – den skal blot forbindes til nogle få eksterne komponenter, f.eks. et batteri, et display, nogle kontakter ("trykknapper") m.v. for at få et fungerende apparat.

For alle integrerede kredsløb gælder, at mens den enkelte kreds er billig at fremstille, er det temmelig dyrt at forberede produktionen af en ny slags kredsløb. En halvlederfabrikant må derfor have en vis sikkerhed for at kunne sælge tilstrækkelig mange kredse til at kunne tjene disse kostbare forberedelser hjem, så derfor fremstiller man enten "generelle" kredsløb der kan bruges til et væld af forskellige formål, eller en ASIC til f.eks. en lommeregner eller et andet apparat der kan sælges i stort tal over det meste af verden.

Opbygningen af en ASIC er ofte beskrevet med VHDL.

Integrerede kredsløb
Digital elektronik
Czesław Miłosz

Czesław Miłosz (født 30. juni 1911, død 14. august 2004) var en polsk digter og forfatter. Czesław Miłosz modtog Nobelprisen i litteratur i 1980, mens han boede i USA. De sidste år boede han i Kraków, Polen.

I 1944 afslog han at deltage i Warszawa-oprøret.

Som diplomat for det kommunistiske Polen brød han med regeringen i 1951 og søgte asyl i Frankrig. I 1953 modtog han den europæiske litteraturpris, Prix Littéraire Européen.

I 1961 blev han professor i slaviske sprog og litteratur ved University of California, Berkeley. 

Udover hans digte betragtes hans bog Sindet i lænker som et af de fineste beskrivelser af intellektuelles vilkår under totalitære samfundssystemer.

Han sagde også at han som digter ville undgå at røre ved Polens sår for at undgå at de blev hellige.

Han har skrevet et digt på en mindeplade for de dræbte skibsværftsarbejdere i Gdańsk.

Værker 

 Kompozycja (1930)
 Podróż (1930)
 Poemat o czasie zastygłym (1933)
 Trzy zimy (1936)
 Obrachunki
 Wiersze (1940)
 Pieśń niepodległa (1942)
 Ocalenie (1945)
 Traktat moralny (1947)
 Zniewolony umysł (1953) (Sindet i lænker)
 Zdobycie władzy (1953)
 Światło dzienne (1953)
 Dolina Issy
 Traktat poetycki (1957)
 Rodzinna Europa (1958)
 Kontynenty (1958)
 Człowiek wśród skorpionów (1961)
 Król Popiel i inne wiersze (1961)
 Gucio zaczarowany (1965)
 Widzenia nad Zatoką San Francisco (1969)
 Miasto bez imienia (1969)
 Prywatne obowiązki (1972)
 Gdzie słońce wschodzi i kędy zapada (1974)
 Ziemia Ulro (1977)
 Ogród nauk (1979)
 Hymn o perle (1982)
 Nieobjęta ziemia (1984)
 Kroniki (1987)
 Dalsze okolice (1991)
 Zaczynając od moich ulic (1985)
 Metafizyczna pauza (1989)
 Poszukiwanie ojczyzny (1991)
 Rok myśliwego (1991)
 Na brzegu rzeki (1994)
 Szukanie ojczyzny (1992)
 Legendy nowoczesności (1996)
 Życie na wyspach (1997)
 Piesek przydrożny (1997)
 Abecadło Miłosza (1997)
 Inne Abecadło (1998)
 Wyprawa w dwudziestolecie (1999)
 To (2000)
 Orfeusz i Eurydyka (2003)

Eksterne henvisninger 

Nobelprismodtagere i litteratur
Romanforfattere fra Polen
Nobelprismodtagere fra Polen
Digtere fra Polen
Essayister fra Polen
Allan Olsen (skuespiller)

Allan Frank Olsen (født 23. marts 1960 i Vangede) er en dansk filmskuespiller. Han er uddannet glarmester og fik sine første filmroller, mens han var i lære.

Karriere 
Olsen debuterede i 1978 i Mig og Charly af Morten Arnfred og spillede også med i efterfølgeren Charly & Steffen. Han er desuden kendt fra filmatiseringen af Klaus Rifbjergs roman Den kroniske uskyld fra 1958. Han fik Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle i 1980 for hovedrollen som Johnny Larsen i filmen af samme navn.

Han har har også spillet teater og revy, blandt andet i Cirkusrevyen i 1989 og 1991 samt i Mogenstrup-revyen. I 1989-1990 medvirkede han i musicalen Kielgasten med bl.a Kim Larsen.

Allan Olsen levede i en årrække som alkoholiker, og i 1993 vandt han kampen over alkoholen. Han har skrevet tre selvbiografier, heraf en, der specifikt handler om hans alkoholisme.

Han har siden 1995 været gift med Charlotte Breum, de blev gift i Christianskirken i København. I år 2000 adopterede de sammen en dreng fra Vietnam, som de gav navnet Jacob. Allan Olsen har en datter Malou fra et tidligere forhold.

Udvalgt filmografi 
 Slægten (1978)
 Mig og Charly (1978)
 Charly & Steffen (1979)
 Johnny Larsen (1979)
 Lille Virgil og Orla Frøsnapper (1980)
 Felix (1982)
 Forræderne (1983)
 Midt om natten (1984)
 Den kroniske uskyld (1985)
 Jul på Slottet (1986)
 Ballerup Boulevard (1986)
 Time Out (1988)
 Casanova (1990)
 Krummerne 2 - Stakkels Krumme (1992)
 Vildbassen (1994)
 Motello (1998)
 Albert (1998)
 Olsen-bandens sidste stik (1998)
 Klinkevals (1999)
 Juliane (2000)
 Inkasso (2004)
 Far til fire - gi'r aldrig op (2005)
 Krokodillerne (2006)
 Sprængfarlig bombe (2006)
 Karlas kabale (2007)
 Krokodillerne (2008)
 Far til fire - på hjemmebane (2008)
 Karla og Katrine (2009)
 Bølle Bob - Alle tiders helt (2010)
 Ronal Barbaren (2011)
 Noget i luften (2011)

Bibliografi 
 Et andet liv (selvbiografi, 2006)
 Midt i livet (selvbiografi, 2011)
 Jeg tog en anden vej - 25 år uden alkohol (selvbiografi, 2018, sammen med Anders Houmøller Thomsen)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Bodilprisen for bedste mandlige hovedrolle
Skuespillere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Personer fra Gentofte
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Glarmestre fra Danmark
Camilla Martin

Camilla Martin Nygaard (født Camilla Martin 23. marts 1974), tidligere dansk badmintonspiller. Hun har været den altdominerende kvindelige danske badmintonspiller gennem 90'erne og ind i det nye årtusinde. Hun har som den eneste vundet 13 danske singlemesterskaber i træk siden 1991. Derudover har hun vundet VM i 1999, All England i 2002, sølv ved OL i Sydney 2000 og har vundet Danish Open seks gange (1994,1997-99, 2001-02). Hun sluttede karrieren med udgangen af 2004.

Camilla Martin var en periode kæreste med kollegaen Peter Gade, men blev 21. maj 2005 gift med økonom Lars Nygaard, og tilføjede i den anledning hans efternavn til sit navn, således at hun nu lyder navnet Camilla Martin Nygaard.

I 2013 blev Camilla Martin desuden optaget i sportens Hall of Fame ved Sport 2012.

Camilla har været vært på fodboldprogrammet Onside på TV3 Sport, og har fungeret på flere af tv-stationens produktioner gennem tiden.. Er fra 2021 rykket over på TV 2 Sport.

Eksterne henvisninger 
 
 Camilla Martins profil – Badmintondenmark.com 

Badmintonspillere fra Danmark
Personer fra Aarhus
Olympiske sølvmedaljevindere fra Danmark
Medaljevindere fra Danmark ved sommer-OL 2000
Olympiske medaljevindere i badminton 
Årets Sportsnavn
Medlemmer af dansk idræts Hall of Fame
Peter Gade

Peter Høg Gade Christensen (født 14. december 1976 i Aalborg) er en tidligere dansk badmintonspiller. Han er en af alle tiders mest succesrige danske herresingle-spillere med en række store turneringssejre, flere VM-medaljer og ti DM-titler. Han spillede sin sidste kamp 27. december 2012, hvor han slog Lin Dan med 20-22, 21-16, 21-14 i en opvisningskamp i Falkoner Centret.

Han vandt sin første DM-titel som ungdomsspiller i herredouble i 1989, men har siden mest begået sig i single hvori han blev dansk mester i 1993 og flere gange siden. Fra Peter Gades resultatliste kan nævnes; EM-guld 1998 og 2000, All Englandmester 1999 og ti gange mester i Copenhagen Masters. I det hele taget har han vundet stort set alle større turneringer der findes, undtagen OL og VM. Han var borte fra den absolutte verdenselite nogle år fra 2001 på grund af en slem knæskade. Han kom sig dog over skaden og stillede op ved OL i Athen, 2004, uden dog at opnå medaljer. I VM sammenhæng har han vundet sølv i 2001, bronze i 1999, 2005, 2010 og 2011. Hans spillestil er karakteristisk ved at ligne den asiatiske meget, da han bl.a er meget hurtig på fødderne.

Peter Gade var en periode kæreste med badmintonkollegaen Camilla Martin. Han har 2 døtre, Alma og Nanna, med eks-konen Camilla Høeg.

Han vandt sit seneste DM i herresingle 6. februar 2011 mod Rune Ulsing. Dette var hans tiende DM-titel. 

Han udgav i 2012 bogen, "Vinderen har altid ret...", om livet som elitesportsmand.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Personlig hjemmeside  
 

Badmintonspillere fra Danmark
Personer fra Aalborg
Personer i Kraks Blå Bog
Medlemmer af dansk idræts Hall of Fame
Badmintonspillere ved sommer-OL 2012
Margrete Sambiria

Margrete Sambiria (eller Margrete Sprænghest, død marts 1283) var dansk dronning. Hun blev gift med Christoffer 1. i 1248 og i 1252 kronet med ham. Hun var datter af fyrst Sambor af Pommern.

Christoffer døde den 29. maj 1259, og få uger efter led danskerne et voldsomt nederlag under slaget ved Næstved, hvor Margrete havde samlet en hær mod en invasionsstyrke ledet af Fyrst Jaromar af Rügen og biskop Peder Bang af Roskilde.

Til 1264 var hun formynder for sin søn, Erik 5. Klipping, der var hyldet som konge i Viborg. Men Margrete lå i fejde med Jakob Erlandsen, Erik Abelsøn og holstenerne. Den magtfulde ærkebiskop Jakob Erlandsen søgte at vinde opbakning for sin støtte til Abelslægten ved at bandlyse alle biskopper, som deltog i kroningen af den unge konge i Viborg, men han tabte til Margrete og blev tvunget i landflygtighed.

Efter sejren over den magtfulde Jakob Erlandsen følte Margrete sig stærk nok til et opgør med Abelslægten i Slesvig, men der kom de holstenske fyrster Erik Abelsøn til hjælp. Efter et knusende nederlag på Lohede syd for Danevirke i 1261 blev hun og sønnen fanget af holstenerne.

Margrete blev holdt fanget i Hamborg, men kom fri med hjælp fra hertug Albrecht af Braunschweig. Hun genvandt initiativet og hentede sin søn hjem til tronen. Margrete fik selv overdraget Estland som "enkeeje", men det antages, at hun fortsat havde væsentlig indflydelse på Danmarks styre, også efter at sønnen blev myndig. I 1265 fik hun igangsat opførelsen af Tallinn bymur.

Hun fik tilnavnet Sprænghest, fordi hun red en hest til døde under en hurtig omgruppering af sin hær. I folkesagn kaldes hun også Sorte Grethe, formodentlig på grund af sit mørke hår.

Margrete Sambiria er bisat i klosterkirken Doberaner Münster i Bad Doberan i Mecklenburg.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 Margrete Sambiria - denstoredanske.dk

Danskere i 1200-tallet
Skandinaver fra middelalderen
Ikke-regerende dronninger af Danmark
Lutherstadt Wittenberg

Lutherstadt Wittenberg () er en by ved Elben i den tyske delstat Sachsen-Anhalt med ca. 54.000 indbyggere. Byen er mest kendt på grund af Martin Luther, der i 1517 offentliggjorde sine 95 teser på døren til Slotskirken, hvilket blev indledningen til reformationen.

Byen omtales første gang 1180 og var fra 1260 til 1423 residens for hertuger og kurfyrster af Sachsen-Wittenberg.

I 1547 afsluttede Wittenberger-kapitulationen den Schmalkaldiske Krig.

Oprindeligt hed byen Wittenberg, men tilføjede i 1938 Lutherstadt i lighed med Lutherstadt Eisleben (Luthers fødeby) og Mansfeld-Lutherstadt (byen, som Luther voksede op i).

Geografi

Klima

Galleri

Eksterne henvisninger 

Byer i Sachsen-Anhalt
Verdensarvsområder i Tyskland
Reformationen
Nedbrændingen af Örkened

Nedbrænding af Örkeneds sogn blev beordret af kong Karl XI den 19. april 1678 som svar på den civile modstand, der mødte den svenske hær i den skånske krig.

Baggrund 

Efter slaget ved Landskrona i juli 1677 var landkrigen fastlåst. Svenskerne havde indtaget Blekinge, Halland og de Skånske landskaber mellem Landskrona i vest og Christianstad i øst og kunne derfor dominere krigen. På den anden side kunne danskerne ikke fordrives uden smertefulde tab fra de kystnære områder sårbare for angreb og vitale besiddelser som Landskrona.  Den danske hær havde fortsat stærke positioner.

Snaphanernes modstand, der var mest udbredt i den nordlige del af Skåne og Blekinge, fik derfor større betydning. En af de mest generende modstandslommer mod den svenske hær var Örkened Sogn,  Örkened socken, som i dag er Lönsboda og omegn i Osby kommun i Östra Göinge herred i det nordøstlige Skåne nord for Kristianstad.

Kollektiv afstraffelse 

Fra februar 1677 havde Karl XI anvendte kollektiv afstraffelse af hele sogne i kampen mod snaphanerne. Blandt andet havde han givet ordre til, at der for hver svensk soldat, der blev dræbt på vejene i Osby og Örkeneds sogn, skulle hænges tre indbyggere og betales 1000 daler (cirka 1,5 millioner i nutidens penge) i bøde, uden hensyn til at bønderne var involveret i drabene. På trods af det fortsatte modstanden.

I april 1678 beordrede Karl XI, at Örkened, det nærliggende Jämshög (Gemsø) og Gammalstorp (Gammelstrup) i Blekinge skulle udslettes. Karl XIs ordre til løjtnant Nils Skytte lød:

Niels Skyttes dagbog 

I løjtnant Nils Skyttes dagbog står om operationen:

Ifølge Nils Skytte brændtes alle på nær to gårde i sognet. Nyere forskning har vist, at fire gårde klarede sig, Hässlehyltan som lå nær smålandsgrænsen, der ud over Lönsboda og Edema, beboet af landbetjenten, og endelig skånedes gården Nybygden fordi tropperne troede, gården lå i Glimåkra sogn. Om dødsfald nævner Nils Skytte intet. Kilder antyder, at dødstallet kun var omkring 20, fordi bønderne var blevet advaret og flygtet ind i skoven, hvor de boede i telte, indtil de kunne vende tilbage og genopbygge deres gårde.

Nutidige behandling af massakren 

 De klare beviser i historiske arkiver har ikke forhindret den svenske professor, historiker og forfatter Alf Åberg, chef for krigsarkivet, i at fremsætte påstanden:

 Da den svenske 500-kronorssedel med Karl XI som motiv blev sendt i cirkulation i 1985 nægtede forretninger i Lönsboda, den største by i Örkeneds sogn, at modtage den nye seddel i protest mod Karl XIs ordre om at brænde Örkened ned.

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Snapphanar . Regionsmuseet, Kristianstad, 2008.

Skånes historie
Den Skånske Krig
Begivenheder i 1678
Massakrer i Sverige
Kreatur

Et kreatur er et stykke tamkvæg, altså en ko, tyr eller anden okse, der holdes som husdyr. 

Ordet kommer af latin: creatum = "skabt" og havde oprindelig (som stadig på engelsk) den langt bredere betydning skabning.

Kilder 

Husdyr
Fælled

En fælled (gammel dansk: fæ = kvæg og lath = landområde) er et fælles græsningsareal, som hører til landsbyfællesskabet. Her havde de forskellige bønder, og i en vis udstrækning også husmændene, oprindelig deres kvæg gående mellem hinanden på græs. I nyere tid bliver fællederne brugt som fælles naturområde, sportsområde eller parkanlæg. Eksempler er de københavnske fælleder: Amager Fælled, Kalvebod Fælled samt de tidligere Nørre- og Østerfælleder (nu Fælledparken).

I overført forstand er "fælled" blevet en betegnelse for fælles ressourcer, hvilket bl.a. ligger bag betegnelsen "Creative Commons".

Noter

Se også 
Forte
Overdrev

Samfund
Ida Jørgensen

Ida Jørgensen (født 5. juni 1964 i Århus) er en dansk politiker som repræsenterede Det Radikale Venstre i Folketinget fra 14. juli 2004 til 8. februar 2005.

Biografi fra Folketingets hjemmeside 
Jørgensen, Ida, civiløkonom.

Det Radikale Venstre – Medlem af Folketinget for Vestsjællands Amtskreds fra 14. juli 2004. (Indtrådt ved Anders Samuelsens mandatnedlæggelse). Blev ikke genvalgt ved valget d. 8. februar 2005.

Referencer

Kilder 
 Arkiveret CV på Folketinget.dk Dato: 16. august 2004.
 Gammelt portrætfoto

Tidligere folketingsmedlemmer fra Det Radikale Venstre
Folketingsmedlemmer i 2000'erne
Støbning (ølbrygning)

Støbning er et begreb indenfor ølbrygning. Første fase i maltningsprocessen er støbningen. Her vædes kornet med henblik på at kernerne skal absorbere vand og starte den biologiske vækstcyklus. Man skal helst op på et vandindhold på ca. 45 %. Men det gøres ikke på een gang, da man kan risikere at 'drukne' kornet. I stedet skiftevis støber og dræner man kornet over nogle gange. Ved støbningen starter man den fysiologiske proces, hvori der dannes og frigives en række enzymer (amylase, protease m.fl.), som langsomt begynder at nedbryde og omdanne stivelse til mindre komplekse sukkermolekyler.

Se også
Spiring (ølbrygning)

Håndværksudtryk
Ølbrygning
Spiring (ølbrygning)

Spiringen er anden fase af maltningsprocessen ved ølbrygning. Her spreder man kernerne med henblik på, at de skal begynde at spire. Spiringen forløber normalt over 4-5 dage. Temperaturen og luftfugtigheden er meget vigtige parametre i denne proces, og derfor skal spiringen helst foregå under kontrollerede omgivelser i dertil indrettede rum eller kasser. 

Målet er at enzymerne skal nedbryde omkring 95% af stivelsen til mindre komplekse sukkermolekyler. Der udvikles varme under spiringen, og det kan skade maltens enzymatiske aktivitet. Derfor er det nødvendigt at vende malten jævnligt, så varmen kan slippe ud. Vendingen tjener også til at give malten adgang til atmosfærisk ilt, som er nødvendig for spiringen. Derudover sikrer man, at de spirende kerner ikke klumper sig sammen. 

Traditionelt vendte man malten ved at sprede den på et stengulv og vende den manuelt. Men i dag fremstilles malten som oftest på specialiserede malterier, som anvender ventilerede underlag og roterende tromler.

Se også 
 Støbning (Første fase af maltningsprocessen)
 Spiring (plante)

Håndværksudtryk
Ølbrygning
Støbning

Støbning er et ord med flere betydninger:

Støbning (fremstilling), herunder
 Formstøbning
 Cementstøbning
 Metalstøbning
 Rotationsstøbning
 Sandstøbning

 Støbning (ølbrygning)
 Støbning (folkemedicin)

Skik  der undertiden er blevet brugt i 
 Lærlingeindvielse
Spiring

Spiring har flere betydninger:

 Spiring (ølbrygning)
 Spiring (plante)
Spiring (plante)

Spiringen er den første begyndelse på en plantes liv. Mange planter har det, man kalder frøhvile, som er en periode på nogle uger eller måneder, hvor kimen er forhindret i at spire. Forhindringen består i, at frøet rummer nogle spirehæmmende stoffer, som skal fjernes, før spiringen kan komme i gang. Frøhvile er en tilpasningsmæssig fordel, som hindrer frøet i at lade sig lokke til en for tidlig spiring.

Spiringen sættes i gang, når en enzymatisk nedbrydning af spirehæmmende stoffer, vandoptagelse og temperatur har skabt en forud fastlagt, gunstig situation. På det tidspunkt indledes spiringen i frøets kim, og det første, der dannes, er altid kimroden. Når kimroden er vel etableret og kan forsyne kimen med vand, dannes kimstænglen og de første kimblade. Hos de enkimbladede planter er der altid kun ét kimblad. De tokimbladede har – som navnet siger – to kimblade, og nåletræerne har mange. 

Kimbladene kan forblive skjult nede i jorden, så man sjældent ser dem (det er f.eks. tilfældet hos Stilk-Eg), eller de kan vokse frem og være fuldt synlige (som kimbladene hos den nærtbeslægtede Almindelig Bøg).

Når kimrod, kimstængel og kimblade er dannet, har planten afslutttet sin spiring, og den egentlige vækst kan gå i gang.

Botanik