alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Frømandskorpset

Frømandskorpset (FKP)  er en specialoperationsstyrke, der er uddannet til at varetage særligt krævende opgaver på og under vandet samt i kystnære landområder. Enheden er hjemmehørende på Marinestation Kongsøre ved Isefjorden og løser civile og militære opgaver i krig og fred. 

Korpset modtager årligt over 500 ansøgere, hvoraf 4-10 gennemfører uddannelsen på elevskolen og bliver udnævnt til frømænd. Der knyttes mange historier til Frømandskorpset, og et mindre antal af dem har bund i virkeligheden. Stort set alle opgaver er klassificeret 'hemmelig', og alle tjenestegørende frømænd i korpset er anonyme. Det gøres for at beskytte hver enkelt frømand og hans familie og for at give arbejdsro. 

En frømand gør tjeneste så længe han kan bestå de krav, der er tilstrækkelige til at opretholde operativ status. Efter sidste forsvarsforlig har Frømandskorpset og Jægerkorpset modtaget midler til indkøb af nyt militært udstyr.

Opgaver 

Hovedopgaven er rekognoscering, men opgaver som angreb på fjendtlige skibe, sabotageaktioner på faste installationer. Egentlige kampopgaver forekommer også. Herudover udgør Frømandskorpset sammen med Jægerkorpset og Politiets Aktionsstyrke Danmarks antiterrorberedskab. Korpset støtter desuden det øvrige politi med opklaring af kriminalsager, der kræver højt specialiseret dykning. Tilsvarende ydes assistance til eksempelvis miljømyndigheder, der kan have nytte af korpsets færdigheder, fx ved inspektion af undervandsinstallationer. Korpset har i starten af 2000'erne sammen med Jægerkorpset været indsat hemmeligt i krigene i Afghanistan og Irak samt som indsatsstyrke til sikring af handelsskibe ved Afrikas Horn i Operation Ocean Shield. 

Frømandskorpset gennemfører en række kurser, blandt andet:

 Kampsvømmerkursus på to uger.
 Avanceret iltdykkerkursus.
 Redningssvømmerkursus.
 Overlevelseskursus.

Historie 
Korpset blev oprettet 17. juni 1957 med forbillede i britiske Special Boat Service, amerikanske Underwater Demolition Team og Marinejegerkommandoen i Norge. I begyndelsen var det organiseret under Søværnets Dykkerskole på Flådestation København på Holmen i København. Korpset blev selvstændigt i 1970 og administrativt underlagt undervandsbådseskadren. I 2004 blev korpset en selvstændig myndighed direkte underlagt Søværnskommandoen (indtil 2014 kendt som Søværnets Operative Kommando, overdrage til Marinestaben i 2014, og i 2019 genoprettet som SVK). Den 1. juli 2015 blev korpset overført som en myndighed under Specialoperationskommandoen (SOKOM).

Kendte frømænd 
Kronprins Frederik - Danmarks kronprins
Jeppe Handwerk - dansk forretningsmand
Helge Adam Møller - dansk politiker. Uddannet som kampsvømmer ved Frømandskorpset under sin tjeneste ved Jægerkorpset 1970-1973

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Frømandskorpset, officiel hjemmeside 
 NavalHistory.dk - Privat hjemmeside ved Johnny E. Balsved.  

Specialstyrker fra Danmark
Søværnet

Etableret i 1957
Elverum

Elverum er et handelscentrum for de østlige og nordlige egne af Innlandet fylke i Norge. Kommunen er 1209 km² stor og havde 21.254 indbyggere i 2020. Elverum fik "bystatus" i 1996. Byen kaldes også ofte Porten til Østerdalen, dalen med floden Glomma, der strækker sig ca. 300 km nordover gennem fylket. En person fra Elverum kaldes oftest "elverumsing".

Byen Elverum opdeles i to dele, Leiret øst for floden og Vestad vest for floden. Begge bydele bindes sammen af tre broer, Glombrua og hængebroen Nybrua (1936) samt Gamlebrua som nu er gang- og cykelvej. Der findes også to gangbroer via Prestøen mellem Norsk Skogmuseum (det tidligere Norsk Skogbruksmuseum) i øst og Glomdalsmuseet i vest. Leiret er den største del med flest indbyggere og butikker.

Elverum har et kompakt centrum, der har "alt". Der er shoppingcenter i nord og syd med handelsgaden Storgata, beliggende derimellem. Elverum har flere grundskoler samt gymnasiet Elverum Videregående Skole] ("ELVIS"), Elverum Folkehøgskule og Høgskolen i Hedmark. Dagbladet Østlendingen udgives seks dage om ugen siden 1901. Heradsbygd, Jømna, Sørskogbygda og Hernes er de største oplandsbyer i kommunen.

I 1976 udbrød en stor skovbrand på Starmoen øst for Leiret. Dette område er siden blevet udbygget til Starmoen Fritidspark med blandt andet flyveplads, travbane, motorsportsbaner og en 18-huls golfbane (par 72) af international standard.

I øvrigt er Elverum bl.a. kendt for, at kong Haakon 7. dér gav sit berømte "NEJ" til den tyske okkupationsmagts sendebud Curt Bräuer den 9. april 1940. En bautasten til minde om dette er rejst ved Elverum Folkehøgskule, hvor det hele skete. I Midtskogen, vest for Elverum, findes der en mindesten for slaget ved Midtskogen den 10. april 1940. I sin jagt på konge og regering bombede tyskerne Elverum sønder den 11. april 1940. En del af centrumbebyggelsen blev midlertidigt erstattet af barakker, hvor den sidste blev anvendt som delikatessebutik til en gang i 1970'erne. Den kan man nu se på Glomdalsmuseet.

Den første uge i marts arrangeres hvert år Grundsetmart'n, et marked der fylder byen med folk og liv. Den har lange traditioner og har fået folk fra mange egne af Norge og Sverige til at rejse dertil i flere århundreder.

I august hvert år arrangeres nu Elverumsdagene – et lignende oplæg men dog i en varmere årstid, som også byder på bl.a. De nordiske jakt- og fiskedager på Norsk Skogmuseum og Festspillene i Elverum.

Personer fra Elverum

 Gerhard Munthe († 1929), kunstmaler og tegner
 Ole Østmo († 1923), skytte
 Margrethe Munthe, forfatter († 1931)
 Knut Storberget (1964-), politiker, regeringsmedlem
 Bjørn Dæhlie (1967-)
 Finn Skårderud (1956-), psykiater, forfatter
 Kaveh Rashidi (1988-), læge, forfatter

Eksterne henvisninger 

 Elverum turistinfo 
 Elverum kommune 
 Norsk Skogmuseum 
 Glomdalsmuseet 
 Elverum folkehøgskule 
 Høgskolen i Hedmark 
 Dagbladet Østlendingen 
 Festspillene i Elverum 

Kommuner i Innlandet
Byer i Norge
Kommuner i Hedmark
Thomas Malthus

Thomas Robert Malthus (født 14. februar 1766, død 23. december 1834) var en engelsk demograf og økonom. Han regnes som en af de førende klassiske økonomer og havde stor indflydelse på økonomer i sin samtid. Mest kendt er han for sin teori om, at befolkningen altid vil vokse stærkere end fødevareforsyningen, som han udfoldede bogen An Essay on the Principle of Population*. Malthus mente, at befolkningen vil vokse eksponentielt, mens fødevareforsyningen kun vil vokse lineært. Malthus tilføjede senere visse modifikationer til sin teori, herunder at befolkningsvæksten ofte vil bremses af krige, hungersnød og pest.

Malthus anbefalede at reducere fødselsraten ved at udsætte tidspunktet for, hvornår folk blev gift, selv om han frygtede, at det kunne medføre en negativ moralsk effekt i form af udenomsægteskabelig sex. 

Den stærke befolkningsvækst i ulandene efter 2. verdenskrig førte til fornyet interesse for Malthus' teorier. 

Hans omtalte teori er kritiseret for at negligere brugen af præventionsmidler og for at se bort fra mulighederne for teknologiske forbedringer i fødevareproduktionen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Salmonsens Konversationsleksikon om Malthus

Udgaver af Malthus' værker 

 EconLib-1798: An Essay on the Principle of Population, (1 udgave, engelsk). 
 EconLib-1826: An Essay on the Principle of Population, (6. reviderede udgave, engelsk)

Andre forfattere om Malthus 

 Anonym: "Amerika 1776-1876. Den økonomiske Videnskab i Amerika" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, Første række, Bind 7; 1876)
 Niels Lindberg: "En Kritik af den klassiske Omkostningsteori i Belysning af nyere Litteratur" (Nationaløkonomisk Tidsskrift, 3. række, Bind 40; 1932) 
 Will. Scharling: "Menneskeslægtens økonomiske Udviklings Gang" – 2 del (Nationaløkonomisk Tidsskrift, Første række, Bind 3; 1874)
 Will. Scharling: "Menneskeslægtens økonomiske Udviklings Gang" – 3 del (Nationaløkonomisk Tidsskrift, Første række, Bind 3; 1874)

Personer fra England
Økonomer fra Storbritannien
Demografer
Økologer
Populationsdynamik
Briter i 1700-tallet
Briter i 1800-tallet
Alumni fra University of Cambridge
Perdikkas (diadoch)

Perdikkas (regerer fra 364 f.Kr.-359 f.Kr. – død 320 f.Kr.) var en af Alexander den Stores generaler, søn af Orontes, en efterkommer af de selvstændige fyrster over provinsen Orestis.

Perdiccas udmærkede sig ved Alexanders erobring af Theben i år 335 f.Kr. Han holdt også en vigtig post ved kampagnen i Indien. I diskussionerne efter Alexanders døde i 323 f.Kr. var det blevet besluttet, at det skulle være Arrhidaeus som besteg tronen, der var en frillesøn af Alexanders far Philip og halvbror til Alexander. Dog skulle Alexanders spædbarn Alexander IV være medkonge. Perdiccas blev udpeget som regent for Alexander IV, men også som beskytter af barnet. Han viste sig hurtigt som intolerant og viste overherredømme i de to medkongers navn og prøvede at holde kæmpeimperiet sammen.

Hans mest loyale mand var Eumenes, guvernør af Kappadokien og Paflagonien. Disse provinser var endnu ikke erobret af makedonierne. Og Antigonus, guvernør af Frygien, Lykien og Pamfylien nægtede at overtage opgaven ved at erobre disse, blev hjemkaldt til en rigsret. Han flygtede til Europa og indgik en alliance med Antipater, Craterus og Ptolemæus, søn af Lagus.

Perdiccas forlod Lilleasien og overlod krigen der til Eumenes, marcherede mod Ptolemæus i Ægypten. Han nåede til Pelusium, men fejlede i at krydse Nilen. Et mytteri brudte ud mellem tropper, mismodet ved hans mislykket mission blev Perdiccas snigmyrdet af nogle af sine egne officer.

Makedonien i antikken
Generaler
Olympias

Olympias (Ολυμπιάς på græsk) (død 316 f.Kr.) var en erirotisk prinsesse, Philip II af Makedonien' dronning og moder til Alexander den store. Olympias var det tilnavn hendes mand gav hende, da han vandt et hestevæddeløb i Olympius. Ifølge forskellige legender blev Olympias ikke gravid med Philip, men med Zeus. Philip skulle have været bange for sin kone, da hun skulle sove i selskab med slanger. Alexander selv var opmærksom på disse legender og refererede tit til, at hans far var Zeus og ikke Philip.

Efter Alexanders død støttede Olympias sit barnebarn Alexander IV og allierede sig med Polyperchon for at drive Cassander væk fra magten i Makedonien. Selv om det lykkes hende at dræbe Alexander den stores halvbror Philip Arrhidaeus, hendes stedsøn, fangede Cassander Olympias og henrettede hende.

Ifølge traditionen var Olympias efterkommer af en kvinde af samme navn. Datter af Neoptolemos og Andromache, og derfor barnebarn af Achilles. Det gav Alexanders krav på at være den nye Achilles.

Eksterne henvisninger 

Personer i antikken
Makedonien i antikken
Ikke-regerende dronninger
Irans Regenter
Tjek fødselsår
Kvinder i antikken
Skrymers snore

Skrymers snore (Nordisk mytologi)

Da Thor og hans følge har overnattet i jætten Skrymers handske,
foreslår jætten at de deles om maden. Det går Thor ind på, men
bliver narret og må sulte, idet jætten binder jernsnore om madpakken.

Artefakter i nordisk mytologi
Nat (flertydig)

Nat har flere betydninger:

 Nat (solnedgang til solopgang) – når en given position er i skyggesiden af jordkloden
 Nat – er tidsrummet mellem aften og morgen typisk kl. 24:00- 05:00
 Nat (nordisk mytologi) – jættekvinde i nordisk mytologi

NAT
 Network Address Translation – ændring af afsender- og/eller modtageradresser i IP-pakker, når de sendes gennem en router eller en firewall

Navne
 Nat King Cole – amerikansk sanger og jazzmusiker
Nat (nordisk mytologi)

I nordisk mytologi er Nat datter af jætten Narfe. Har med Delling sønnen Dag.

Se også 
 Hrymfaxe

Jætter
Dag (flertydig)

Dag har flere betydninger:

 Dag – den lyse tid i et døgn
 Dag (døgn) – synonymt for dag
 Dag (nordisk mytologi) – en figur i nordisk mytologi
 Dag (drengenavn) – et drengenavn
 Dag (film) – dansk animationsfilm fra 1999 instrueret af Pernille Bøggild
Dag (nordisk mytologi)

I nordisk mytologi er Dag søn af Nat og Delling. Halvt as, halvt jætte. Han ridder på hesten Skinfaxe.

Se også 
 Alsvin og Alstærk

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Aser
Jætter
Vætte

En vætte (af norrønt vættr, véttr, gotisk waihts = ting) er ifølge den nordiske folketro og før-kristen religion et uspecificeret kollektivt væsen, der som værneånder er tilknyttet et bestemt landskab, en gård, en å eller en slægt eller familie. Til vætterne regnes nisser, alfer, trolde, bjergfolk og dværge. Bonden måtte holde sig på god fod med vætterne, hvis han skulle gøre sig håb om at lykkes med sit landbrug.

Vætter flyttede gerne ind i loft eller kælder, var tyvagtige, og man fortalte, at de kunne gøre sig usynlige og forvirre folks syn. De foretrak tøj i grålige nuancer og blev forbundet med sygdomme og ulykker, hvis de følte sig dårlig behandlet. Fx blev personer, der hældte vand ud over deres bolig, straffet. Selvom vætterne var en del af den hedenske mytologi, fortsatte de som en del af folketroen at dyrkes langt ind i kristen tid.

Oprindelse og etymologi 
Vætter er beslægtede med nisser, og adskiller sig fra troldene ved at bo i menneskenes umiddelbare nærhed. I nordisk mytologi optræder "vætte" ofte som en samlebetegnelse for guddommelige magter, herunder både aser og vaner; men også for mere anonyme kollektivguder, blandt andre landvætterne på Island, hvor nordboerne under landnamet måtte tage de udskårne skibsstavne ned for ikke at udfordre landvætterne, der formodedes at holde til i det ellers ubeboede land.

Referencer

Litteratur 
 Steinsland, Gro (2005); Norrøn religion : myter, riter, samfunn, Oslo: Pax forlag. 

Nordisk religion
Skabninger i nordisk mytologi
Sagnfigurer
Fe

Fe kan betyde:

 Fe (eventyrvæsen)
 Fe (Artemis Fowl) – navnet på en række fiktive væsner i fantasyserien Artemis Fowl
 Jern – et grundstof med det kemiske symbol Fe (af latin: ferrum)
 Rød fe - elektrisk udladning (en slags lyn) i den øvre atmosfære
 Forsvarets Efterretningstjeneste – forkortelse FE
Slashdot-effekt

Slashdot-effekten er et fænomen der opstår når mange brugere af et populært websted næsten samtidig besøger et, ofte mindre, websted for at læse om et emne, som har været omtalt på og linket fra det populære websted. Effekten er opkaldt efter webstedet Slashdot, men er ligeledes kendt fra andre linkintensive websteder som for eksempel Digg. I Danmark kan effekten opleves når Ekstra Bladet linker fra deres hjemmeside.

Effekten kan opleves som et DDoS-angreb, men det er opstået på grund af legitim nettrafik. Trafikken er blot meget voldsommere end webserveren kan klare.

Ekstern henvisning 
 Slashdot
 Digg
 Ekstra Bladet
 

World Wide Web
Tunneldiode

En tunneldiode eller Esaki-diode er en diode som på en lille del af sin overføringsfunktion har en negativ differentiel modstand. Leo Esaki opdagede diodetypen i 1957, heraf navnet Esaki-diode.

Forspændes en tunneldiode til at arbejde, hvor den har negativ modstandskarakteristik, vil den f.eks. kunne ophæve en svingningskreds tabsmodstand og derved forstærke, så resultatet er en tunneldiode oscillator, en superregenerative modtager - eller tunneldiode forstærker.

Kilder/henvisninger

Se også 
 Lambda-diode
 Backward-diode
 Diode
 Josephson tunneldiode
 Resonanstunneldiode, RTD
 Kvantemekanisk tunnelering

Eksterne henvisninger 
 11 February 2004, isa.org: New, faster diode leads to next era of electronics Citat: "...Under the rules of quantum physics, an electron on one side of a barrier can travel through to the other side, "which would be like a tennis ball coming out the other side of a brick wall," said Paul Berger of Ohio State University in Columbus, Ohio..."
 By Nyle Steiner K7NS 2001. Hjemmelavede dimser med negativ modstandskarakteristikker:
 sparkbangbuzz.com: Negative Resistance Oscillator with Homemade Tunnel Diode
 Ge Tunnel Diode Manual 1961

Kvantemekanik
Dioder
Negativ differentiel modstand
Liv (flertydig)

liv har flere betydninger:
 Liv i biologisk forstand, se Liv.
 Liv er et pigenavn. Se Liv (pigenavn).
, og i nordisk mytologi, se Liv (nordisk mytologi).
 Liv er midje, bæltested. Se Liv (talje).
 Liv (tøj) er noget af det dametøj som dækker Taljen.
 Liv (film fra 1992) – dansk animationsfilm fra 1992 instrueret af Uffe Boesen
 Liv (film fra 2006) – dansk kortfilm fra 2006 instrueret af Heidi Maria Faisst
 Liv (film fra 2011) – dansk kortfilm fra 2011 instrueret af Rasmus Kloster Bro
 Livet (EP) – Karl Williams fjerde udgivelse
Barre

Barre kan henvise til flere artikler:
 Barre (gymnastikredskab)
 Barre (geografisk betegnelse)
 Barre (stang)
 Barre (nordisk mytologi)
 Barregreb bruges i guitarspil

Personer
 Raymond Barre – fransk økonom og politiker
 Siyaad Barre – somalisk militær diktator og præsident
 Karin Barré – dansk forfatter
Barre (nordisk mytologi)

Barre er i nordisk mytologi den lund, hvor Frej mødte Gerd første gang. 

Barr betød "byg" på norrønt, jfr. moderne engelsk barley, så lundens navn understreger Frejs rolle som frugtbarhedsgud. "Barre lund" kan læses som en kenning for "kornmark" og Frejs og Gerds forening i Barre som et eksempel på hieros gamos (= helligt ægteskab) for at sikre en god avling, et ritual kendt fra religioner verden over.

Noter 

Steder i nordisk mytologi
Frej
Dvalin

Ordet Dvalin har flere betydninger:

 Dain, Dvalin, Dunør og Duratro – en af fire hjorte, der lever i verdenstræet Yggdrasils top. (Nordisk mytologi)
 Brisingerne – en af de fire dværge, der kaldes Brisingerne. (Nordisk mytologi)
 Dvalin (Ringenes herre) – en fiktiv karakter (dværg) fra Ringenes herre.
Jarl

Jarl har flere betydninger:

Jarl (titel)
Jarl (drengenavn)
Jarl (nordisk mytologi)
Himmelbjerget (flertydig)

Himmelbjerget har flere betydninger:

 Himmelbjerget – en bakke i Midtjylland.
 Himmelbjerget (nordisk mytologi)
Himmelbjerget (nordisk mytologi)

Himmelbjerget (norrønt: Himinbjörg) er i nordisk mytologi Asgårds højeste bjerg, hvor Bifrosts ene ende er fastgjort og hvor Hejmdal bor.

Steder i nordisk mytologi
Hel

Hel har flere betydninger:
 Hel (Lokes datter)
 Hel (dødsrige)
 Hela-halvøen – også Hel, Hel-halvøen eller Hela
Flemming

Flemming – drengenavn; betyder flamlænder.

Kendte personer med navnet 
 Grev Flemming af Rosenborg
 Flemming Hvidberg, dansk politiker.
 Flemming Jensen, dansk skuespiller. 
 Flemming Juncker, dansk modstandsmand og direktør.
 Flemming "Bamse" Jørgensen, dansk popsanger
 Flemming B. Muus, dansk modstandsmand.
 Flemming John Olsen, dansk filmproducent. 
 Flemming Kofod-Svendsen, dansk sognepræst og folketingsmedlem og minister
 Flemming Østergaard, dansk erhvervsmand.

Se også 
 Friedrich Ferdinand Flemming
 Jakob Heinrich von Flemming

Drengenavne
Hel (dødsrige)

Hel eller Helheim er ifølge nordisk mytologi (den nordiske religion) dødsriget, hvor alle mennesker og guder, der ikke døde ærefuldt i kamp, endte efter at have lidt strådøden. Selv Balder kom til Helheim hvor Hel residerer, efter sin død; ligeledes Sigurd Fafnersbane, der faldt for en snigmorder. Wulfila anvender det gotiske ord Halja ved oversættelse af det græske Hades.

Helheim er beskrevet som mørkt, koldt og fugtigt. Det beherskes af Hel, Lokes datter. Hun slipper ugerne de døde tilbage til livet igen. Mange tror fejlagtigt, at Hel er en gudinde, men ingen af sagaerne omtaler hende med denne titel. I stedet nævnes det, at hun kronede sig selv som dronning af Helheim.

Noter

Se også 
 Niflhel

Eksterne henvisninger 
 

Steder i nordisk mytologi
Dødsriger
Astronomisk tidsregning

Astronomiske tidsregning er en konvention for angivelse af år f.Kr. hvor 1 f.Kr. angives som år 0, 2 f.Kr. angives som år -1 osv. I almindelighed er år n f.Kr. angivet som -(n-1). Årstallene e.Kr. er uændrede. Det er praktisk at have år 0, når der skal foretages beregninger, da man så undgår krumspring og fejl når resultatet af beregningerne inddrager udgangspunktet for beregningen, epoken.

Det er dog mere almindeligt at anvende den julianske dato i astronomiske beregninger, da den har en meget tidlig epoke.

År
Tidsbestemmelse
Slid

Slid har flere betydninger:
 Slid – opslidende arbejde
 Slid (nordisk mytologi) – en flod i nordisk mytologi

Se også
 Slitage – slid
 Tribologi – videnskaben om friktion, slid og smøring
Sult

Sult er et ønske om eller en mangel på mad, og kan anvendes som metafor for andre former for ønsker, eksempelvis kan man sulte efter kærlighed eller en sejr i sport. Almindeligvis bruges sult dog om tilfælde af udbredt fejlernæring eller fattigdom i en befolkning, typisk på grund af fattigdom, mangel på politisk stabilitet eller dårlig høst. Ordet bruges dermed almindeligvis som synonymt med hungersnød.

At være sulten betyder, at man er parat til sit næste måltid. Efter længere tid, hvor man ikke har været i stand til at spise, bliver sultfølelsen erstattet af egentlig sult. Sult driver typisk folk til at indtage ting, der ikke har nogen ernæringsmæssig værdi, såsom græs og jord, blot for at få maverne fyldt. Almindeligvis bruges sult om en ufrivillig tilstand, sultestrejker er dog et eksempel på, at man frivilligt udsætter sig for sult.

Sult er stadig et internationalt problem i år 2005. Ifølge FN var 850 millioner mennesker underernærede i 1999 til 2005, og antallet af sultende har været stigende i absolutte tal i de seneste år.
Der er mange holdninger om, hvorfor sult til stadighed er et problem, og hvad det er, der skaber problemerne. Nogle giver skylden på dårlig regeringsførelse i de lande, der ofte har sult. De, der tager udgangspunkt i moderniseringsteori mener typisk, at der er tale om en tilstand, der vil opstå, indtil lande kommer ud af deres uudviklede tilstand. Afhængighedsteorien mener, at der er tale om en situation, der vil opstå i lande, der er holdt fast i en landbrugseksport af deres situation på det internationale marked.
Således mener nogle, at selvstændighed på fødevarer er afgørende for lande. Frankrig har typisk været fortaler for dette i EU, og dette har været afgørende for landbrugsstøtteordningerne i EU. De mener derfor, at organisationer som IMF og Verdensbanken har været med til at skabe en situation, hvor landenes landbrugsjord anvendes til andre formål end landbrug. IMF og Verdensbanken selv mener, at sult bedst udryddes ved, at landene deltager på verdensmarkedet for derved at fjerne deres fattigdom. I tilfælde af fejlslagen høst kan landene så købe fødevarer på verdensmarkedet.

Amartya Sen vandt sin 1998 Nobelpris for sit arbejde med at demonstrere, at sult i moderne tid typisk ikke skyldes mangel på fødevarer, men snarere problemer med fordelingen af madvarer på grund af manglende infrastruktur og/eller dårlig regeringsførelse i den tredje verden.

Noter

Eksterne henvisninger 

 L'Arme de la Faim – Émission TSR, 1975 

Den tredje verden
Fattigdom
Krig
Neuropsykologi
Jarl (titel)

En jarl var en norrøn titel for høvdinge næst efter kongen i rang, tilsvarende den angelsaksiske eorl, bevaret i den engelske adelstitel earl. Kun hos Orknø-jarlerne var titlen arvelig. Fra 1308 var titlen forbeholdt kongens sønner og Orknø-jarlen.

Udvikling 
I Harald Hårfagers saga hævder Snorre, at kong Harald satte en jarl i hvert fylke, som skulle afgøre lov og landsret og indkræve retsafgifter og jordleje, og jarlen skulle have en tredjedel af skatter og afgifter til underhold og dækning af omkostninger. Hver jarl skulle have fire eller flere herser under sig, og hver af disse skulle modtage 20 mark i landindtægt. Hver jarl skulle til kongens hær stille 60 krigere, og herserne hver 20 mand. Kong Harald havde øget afgifter og skatter så meget, at hans jarler fik mere magt, end kongerne havde haft før. Det er dog tilbagevist som en ren konstruktion af Snorre. Herserne ved vi meget lidt om; men om jarlerne ved vi, at der kun fandtes nogle få, og alle med mere end ét fylke under sig. Der var én for hele Trøndelag, én for Møre, én for Agder og én for Oplandene. Snorres fejltagelse kan skyldes et vers af skjalden Einar Skålaglam tilegnet Håkon jarl, hvor "fylke" omskrives som jarla-land.

I perioder havde jarlen den øverste magt, fx Håkon jarl i Norge i og Birger jarl i Sverige, eller jarlen var kongens stedfortræder som Ulf jarl i Danmark. I Island kendes jarler i 1200-tallet.

Titlen forsvandt fra Norden i løbet af 1200-tallet, men er formodentlig forløberen for hertugtitlen. Den sidste jarl af Sønderjylland, Knud Lavard, blev den første danske hertug. Han lagde grundstenen til hertugdømmet Slesvig. I Norge var den sidste jarl ærkebiskop Jørund af Nidaros, som døde i 1309. I 1237 blev Skule jarl den første i Norge, som blev givet titlen "hertug" med højere rang end en jarl.

Oprindelse 
Ordet "jarl" kan have sin oprindelse i erilaR
, kendt fra en del runeindskrifter fra 500-tallet, og kun kendt i 1. person ental (ek erilaR = "jeg erilen"), tolket som den, der ristede indskriften, og det har været nærliggende at tænke sig, at erilaR havde den oprindelige betydning "runemester", "runekyndig".
 
Rosselandstenen fra Norheimsund på Vestlandet stammer fra folkevandringstiden og har en runeindskrift: ekwagigaRirilaRagilamudon. Første ord, ek, betød "jeg". Det næste, wagigaR, er runemesterens navn. Så følger irilaR, sprogligt forbundet med "jarl" og folkenavnet heruler. Det sidste ordet, agilamudon, er et kvindenavn i ejeform. Indskriften lyder derfor: "Jeg WagigaR [er] Agilamundos eril/runemester/jarl."

Ordet erilaR findes indridset forskellige steder i Norden:
 1. På et spydskaft fra Kragehul på Fyn.
 2. Runesten i Rakkestad. 
 3. Sigdal, Buskerud.
 4. Et spænde fra gården Brattsberg i Gjerpen ved Skien.
 5. Veblungsnes, Grytten i Romsdal.
 Dertil flere indskrifter på sydsvenske genstande.
Ordet "jarl" findes også i stednavne som fx Järrestad i Skåne, som oprindeligt hed Iarllestatha, altså "jarlens sted" eller "jarlens boplads".

Noter

Se også 
 Jarledømme

Eksterne henvisninger 
 

Adelige titler
Fjalar (hane)

I nordisk mytologi (Vølvens spådom) er Fjalar en rød hane, der galer i et træ og dermed indvarsler Ragnarok.

Skabninger i nordisk mytologi
Juliansk dato

Den julianske dato (JD) er antallet af døgn siden mandag den 1. januar 4713 f.Kr kl. 12:00 UT (UT kan, med mindre stor præcision ønskes, sammenlignes med GMT). Denne dato refererer til den bagud-ekstrapolerede julianske kalender. I forhold til den bagud-ekstrapolerede gregorianske kalender er det d. 24. november 4714 f.Kr. . Nummereringen blev indført af Joseph Scaliger i 1583, i forbindelse med den gregorianske kalenderreform.
 
Startpunktet blev valgt, så det lå før alle da kendte hændelser, og således at tre meget anvendte tidscykler, søndagsbogstavet, epakten og indiktionscyklen, faldt sammen.

Den Julianske dato for d. 1. januar 2013 kl. 0:30:00.0 UT er 2.456.293,520833.

Den Internationale Astronomiske Union anbefaler af præcisions grunde at bruge Terrestisk Tid i stedet for UT1

År
Tidsbestemmelse
Tid i astronomi
Helheim

Helheim kan henvise til:

 Hel (dødsrige) – dødsriget i nordisk mytologi
 Helheim (band) – norsk viking/black metal-band
Tjekaen

Tsjeka, eller Vetsjeka,  (forkortelse for Tsjrezvytsjajnaja komissija, (Ekstraordinær kommission), også kaldet ЧК eller ВЧК, Всероссийская чрезвычайная комиссия по борьбе с контрреволюцией и саботажем, Den alrussiske ekstraordinære kommission til bekæmpelse af kontrarevolution og sabotage) var en hemmelig polititjeneste i Den russiske sovjetiske føderative socialistrepublik i perioden fra december 1917 til februar 1922.

Tsjeka blev etableret i Petrograd af Vladimir Lenin i december 1917 i forbindelse med den russiske revolution til indsættelse mod kontrarevolutionære elementer. Den 10. marts 1918 flyttede Tjekaen – sammen med den russiske revolutionsregering – til Moskva og blev ledet af den polske adelsmand Feliks Dzerzjinskij. Tsjekaen havde ansvaret for at arrestere "klassefjender", præster og kommunisternes politiske modstandere. Allerede i 1918 arbejdede mere end 2.000 specialtropper i Moskva under Tsjkaen, og natten mellem 11. og 12. april 1918 blev den første specialstyrkeoperation gennemført i Moskva. Under operationen stormede over 1.000 specialtropper et større antal huse, hvor der boede anarkister.

Da Sovjetunionen blev oprettet i 1922 blev Tsjekaen omdannet til GPU og senere til KGB. Udrykket Tsjeka blev et kaldenavn for KGB.

Organisationen havde, da den var på sit højeste, omkring 500.000 ansatte, heraf næsten halvdelen som grænsetropper.

Navneudvikling 
1922 GPU, 1923 OGPU, 1934 NKVD, 1943 NKGB, 1946 MGB, 1953 MVD, 1956 KGB, 1992 SVR/FSB.

Ledere af organisationen 

 Felix Dzerzjinskij 1917 – 1926,
 Vjateslav Rudolfovitj Menzjinskij 1926 – 1934,
 Genrikh Grigorevitj Jagoda 1934 – 1936,
 Nikolaj Ivanovitj Jezjov 1936 – 1938,
 Lavrentij Pavlovitj Berija 1938 – 1953,
 Sergej Nikiforovitj Kruglov 1953 – 1954,
 Ivan Aleksandrovitj Serov 1954 – 1958,
 Aleksandr Nikolajevitj Sjelepin 1958 – 1961,
 Vladimir Jefimovitj Semitjastnyj 1961 – 1967,
 Jurij Vladimirovitj Andropov 1967 – 1982,
 Vitalij Vasiljevich Fedortjuk 1982,
 Viktor Mikhajlovitj Tjebrikov 1982 – 1988,
 Vladimir Aleksandrovitj Krjutjkov 1988 – 1991,
 Leonid Vladimirovitj Sjebarsjin 1991,
 Vadim Viktorovitj Bakatin 1991,
 Jevgenij Maksimovitj Primakov 1991 – 1996,
 Vjateslav Trubnikov 1996 – 2000,
 Sergej Lebedev 2000 – ?

Referencer 

Ruslands militær
Russiske efterretningstjenester
Sovjetunionens historie
GPU (efterretningstjeneste)

Glawnoje polititscheskoje uprawlenije (Politiske hovedforvaltning, GPU) eller Objedinjonnoje gossudarstwennoje polititscheskoje uprawlenije (russisk: Объединённое государственное политическое управление, Forenede statslige politiske forvaltning, OGPU) var et statspoliti i Sovjetunionen og hørte under det russiske indenrigsministerium. Det eksisterede i perioden 1922 til 1954, var efterfølgeren til Tjekaen og forløberen til KGB.

Historie
De mange militære småenheder med specielt uddannede tropper blev samlet af Felix Dzerzjinskij i starten af 1920'erne, og da VChK blev til GPU i februar 1922 var enhederne organiseret i en divisionslignende struktur. Divisionen blev kaldt Dzerzhinsky Divisionen. GPU blev allerede i december 1923 ændret til OGPU.

Russiske efterretningstjenester
Etableret i 1922
Ophørt i 1954
Sovjetunionens historie
Russisk militærs BETA-gruppe

Beta (B) Specielle Operationsgruppe

Uddannelsesgruppe for ALPHA- og VYMPEL-medlemmer. Uddannelsen foregår på Balashikha Special Operations Skole, der oprindelig er oprettet af KGB og som nu drives af FSB.

Beta har en søsterenhed kaldet Alfa. Alfa- og Beta-enhederne har mange af de samme opgaver, men Alfa opererer primært på russisk jord, hvor Beta (som det amerikanske Delta Force) opererer på fremmed jord.

BETA-gruppe
Russiske grænsetropper

Russiske grænsetropper (FSO, Federalnaya Sluzhba Okhrany) var i sovjettiden underlagt KGB som grænsevagter, og blev efter sovjetstyrets fald redesigneret som de føderale grænseenheder FPS (Federalnaya Pogranichnaya Sluzhba) under den russiske føderation som en selvstændig del af statsmagten.

I 1970'erne og 1980'erne havde en af grænsedivisionerne status som luftbåren division og blev brugt som forstærkningsdivision på grænsen til Kina. Da Sovjetunionen gik i opløsning blev 103. Luftbårne Division stillet under KGB kontrol for at øge sikkerheden ved grænserne.

I dag er grænsetroppernes specialstyrker inddelt i geografiske områder, der svarer til militærdistrikterne og enhederne har militær struktur og uddannelse. Enheder på regiments-, bataljons- og kompagniniveau uddannes som feltenheder, hurtige udrykningsstyrker (luftmobile) (Desantno-Shturmovaya Manevrennaya Gruppa) i Moskva og Khorog med henblik på at løse opgaver inden for områderne rekognoscering og SWAT. Deres hovedopgave er at sikre grænserne og opstille detachementer af sikkerhedsvagter på de russiske ambassader, herunder ambassaden i København.

De stribede undertrøjer, der altid har været båret af de luftbårne styrker med blå striber og marineinfanteriet med sorte eller mørkeblå striber, er siden starten af 1990'erne blevet populære, grænsetroppernes specialstyrker har nu en grønstribet trøje (grøn er grænsetroppernes farve).

Desuden uddannes og opstilles den russiske præsidents personlige sikkerhedsstyrke (Prezidentskaya Sluzba Bezopasnosti), herunder præsidentens regiment (Prezidentskiy Polk) der er ansvarlig for sikkerheden i Kreml, præsidentens sikkerhed og sikkerheden i regeringsområder i Moskva.

Endelig uddannes og opstilles de særlige vagtstyrker, der er knyttet til de russiske ambassader (ligesom de specielle USMC-styrker der findes på de amerikanske ambassader), og som normalt optræder i civilt. I København er der formentlig 3-5 sådanne vagter.

Grænsetropper
Hugin

Hugin har flere betydninger:

 Hugin og Munin – Odins ravne fra nordisk mytologi
 Hugin (software) – open source panoramasoftware
 Hugin (langskib) – rekonstrueret engelsk vikingeskib
Giftsumak

Giftsumak (Toxicodendron) er en planteslægt, der er udbredt i Østasien og Nordamerika. Her nævnes kun de arter, som ses jævnligt i Danmark, eller som har interesse for danskere på rejse.

 Almindelig giftsumak (Toxicodendron radicans)
 Fernisgiftsumak (Toxicodendron vernix)
 Lakgiftsumak (Toxicodendron vernicifluum)
 Voksgiftsumak (Toxicodendron succedaneum)

Sumak-familien
Sumak

Sumak (Rhus) er en slægt med 35 arter, der er udbredt i Sydeuropa, Østasien og Nordamerika. De fleste er løvfældende eller stedsegrønne buske. Sjældnere er der tale om lianer eller små træer. De fleste arter har mælkesaft. De har tykke skud og rødder. Bladene er spredtstillede og uligefinnede. Blomsterne er ofte særbo, men mange har normale, tvekønnede blomster. De enkelte blomster er små og 5-tallige og sidder samlet i endestillede stande. Frugterne er stenfrugter med frø, som mangler frøhvide (oplagsnæring).

Anvendelser 
Frugterne af garvesumak og visse andre sumak-arter males og bruges som krydderi. Bladene af Garvesumak indeholder tannin (garvesyre) og har været brugt til garvning. Sumak har også været brugt til farvning og som lægeplante.

Nogle sumak-arter er giftige og kan give udslæt ved berøring. Bedst kendt er giftsumak, der dog nu ikke længere regnes til Sumak-slægten.

 Duftsumak (Rhus aromatica)
 Garvesumak (Rhus coriaria)
 Hjortetaktræ (Rhus typhina)
Hjortetaktræ

 
Hjortetaktræ (Rhus typhina) er en stor, løvfældende busk med en åben, uregelmæssig vækstform. Hovedgrenene er kun lidt forgrenede, og forgreningerne er ofte spidsvinklede. Planten indeholder tannin (garvestof) og eddikesyre.

Beskrivelse 
Barken er først lysebrun og tæt dunhåret. Senere bliver den brun og glat med små barkporer. Gamle grene har grå bark med fine revner. Knopperne er spredte, udspærrede, kegleformede og næsten "indsunkne" i bladarrene. De overvintrende frugtstande er ægformede og gammelrosa. 

Bladene er meget store og uligefinnede med slankt ægformede, savtakkede småblade. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er blågrøn. Høstfarven er rød eller orange. Blomsterne sidder tæt sammen i endestillede aks. De er grønne og behårede. Planten er særbo, så den findes i rent hanlige og rent hunlige individer. Frugtstandene bliver kolbeagtige og tæt hårede. Frøene modner ikke ordentligt i Danmark.

Rodnettet består af tykke, fladt udbredte og groft forgrenede hoved- og siderødder. Planten sætter talrige rodskud. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 x 6 m (30 x 50 cm/år), rodskud ikke medregnet.

Hjemsted 
Arten er naturligt udbredt fra delstaterne i det østlige Canada over New England til USA's Midtvesten og Atlanterhavsstater. Der er den knyttet til let skyggede eller lysåbne voksesteder på tørre og humusfattige steder, f.eks. ved skovbryn og i skovrydninger, men også på ruderater og ruiner. Ofte bliver arten ganske ukrudtsagtig, hvad man f.eks. kan se på byggetomter i New York.. 

I den lille skov, Barnum Gully Woods, ved Lake Erie findes den blandt en rig bregnevegetation sammen med bl.a. giftsumak, bævreasp, canadisk gyldenris, flodbredvin, glanskvalkved, pilekornel, rundbladet kornel, skavgræs og virginsk hæg

Galleri

Eksterne henvisninger og kilder

Fodnote

Henvisninger

Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Haveplanter
Sumak
Hjertetræ-familien

Hjertetræ-familien (Cercidiphyllaceae) er en familie inden for planteriget. Familien har kun én slægt.

 Hjertetræ (Cercidiphyllum)

Stenbræk-ordenen
Hjertetræ

Hjertetræ (Cercidiphyllum) er en slægt med 2-4 arter, der er udbredt i Østasien. Slægten opfattes som en tertiær relikt ligesom Tempeltræ og Vandgran. Før istiderne fandtes der arter af slægten både i Europa og Nordamerika. Her omtales de to arter, som kan ses i Danmark.

 Almindelig Hjertetræ (Cercidiphyllum japonicum)
 Stort Hjertetræ (Cercidiphyllum magnificum)

Stenbræk-ordenen
Almindelig hjertetræ

 
Almindelig hjertetræ (Cercidiphyllum japonicum) er en stor, løvfældende busk eller et lille, mangestammet træ.

Beskrivelse 
Vækstformen er smalt tragtformet med oprette sidegrene og overhængende, tynde kviste. Barken er først glat og rødligt-brun, men den bliver snart grå og glat. Til sidst er barken furet og mørkegrå. 

Knopperne er modsatte eller let forskudte, krumme og røde. Ved enden af skuddet sidder to knopper, som ligner en krabbeklo. Bladene er hjerteformede med klart røde stilke og grovtakket rand. I udspring er de rødlige, men snart efter bliver oversiden blågrøn, mens undersiden er lysere. Høstfarven er gul til lyserød og samtidigt dufter løvet af kanel og karamel. Bladenes høstfarve er klart smukkest på sur bund.

Blomsterne ses før løvspring. De hanlige planter har kun støvdragere, som sidder i små kvaste, men de hunlige har klart røde blomsterblade i små bundter. Frugterne ses meget sjældent i Danmark, men det er små kapsler, der er bøjede som små bananer.

Rodnettet er hjerteformet, hvis ellers iltforholdene i jorden tillader det. Siderødderne er meget tæt forgrenede og ligger lige under jordoverfladen. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8 × 4,5 m (30 × 15 cm/år).

Hjemsted 
Hjertetræet vokser på kølige, skyggefulde steder langs floder og bække i bjergene vest for byen Sapporo på Hokkaido. Her optræder den sammen med bl.a. Zelkova serrata, Magnolia obovata, Kalopanax pictus, Sasa veitchii, Vitis coignetiae og klatrehortensie.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Træer
Røde blomster
Chitosan

Chitosan er et polysakkarid, som er opbygget af to sukkerenheder: D-glucosamin og N-acetyl-D-glucosamin. Chitosan fremstilles ved deacetylering af kitin, som findes i exoskelettet i f.eks. skaldyr. Chitosan bruges i kosmetik, fødevarer og medicin som stabilisator, til flokkulering eller ionbinding.

Stoffet anses for at være helt ufarligt, og da det også er biologisk nedbrydeligt, bruges det industrielt i stor mængde.

Fremstilling 
Chitosan fremstilles ved deacetylering af kitin. Dette foregår i enten svagt sur eller basisk opløsning. Kitin udvindes ofte fra rejeskaller, som udover kitin også indeholder kalk. Ved fremstilling af chitosan med syre vil noget af syren neutraliseres af kalken, og der skal derfor bruges mere syre end base i processen. Økonomisk kan det derfor bedst betale sig at benytte basisk deacetylering som fremstillingsprocess.

Kemi 
Chitosan har en positiv ladning ved neutral pH, og kan reagere med forbindelser, der har mere end en negativ ladning, således at der dannes en gel. Reaktionen kaldes krydsbinding. Eksempler på sådanne kemiske forbindelser er tripolyfosfat og citronsyres anion, citrat. Chitosan kan absorbere store mængder vand, og de resulterende geler er derfor meget vandholdige.

Krebsdyr
Polysakkarider
Choctaw

Choctaw var et indiansk folk, der oprindeligt  levede som agerbrugere i 115 bysamfund på et område af de nuværende stater Mississippi og Alabama. De blev tvangsforflyttet til Oklahoma i 1830'erne, og i dag findes der kun nogle få tusinde af dem i reservater i Mississippi.

Choctaw er også navnet på det sprog, som dette folk taler. Det tilhører sprogfamilien muskogee.

Folkeslag i Nordamerika
Oprindelige amerikanere
Fuldrigger

En fuldrigger er et skib med råsejl på alle master.

Der er mindst tre master, og alle er fuldriggede, dvs. at masten er sat sammen af tre rundholter, nemlig undermast, mærsstang og bram- og røjlstang.

Skoleskibet DANMARK og Georg Stage er danske tremastede fuldriggere.

Benævnelser 
Forreste mast, benævnes fortoppen og bærer normalt minimum fem råsejl.
 Røjl
 Bram
 Overmærs
 Undermærs
 Fok
På større fuldriggere kan flere af sejlene være delt, som man her har gjort med "mærsesejlet" og vil så være benævnt "overbram" og "underbram".
Fra fortoppen og fremefter sidder flere stag. Sejl monteret her, benævnes stagsejl og hedder (forfra):
 Jager
 Klyver
 Fore stænge stagsejl
Derefter kommer stortoppen, som også bærer minimum fem råsejl.
 Røjl
 Bram
 Overmærs
 Undermærs
 Storsejl
Mellem fortop og stortop kan ligeledes være ført stag, og sejlene her vil være stagsejl.
Til sidst kommer krydstoppen eller mesanmasten, som bærer minimum fire råsejl og et gaffelsejl agterud.
 Røjl
 Bram
 Overmærs
 Undermærs
Den nederste rå på mesanmasten hedder beguinerråen og bærer ikke sejl.
Agterud vil normalt sidde et gaffelsejl, der er benævnt mesansejlet.

Alle sejl benævnes med navnet på toppen først og derefter sejlets navn. Altså f.eks. "kryds-overmærs" eller "for-bram".

Kilder 
Jens Kusk Jensen – Håndbog i praktisk sømandskab, 1. udgave, 9. oplæg (1995), 

Skibstyper
Nymfe (mytologi)

En nymfe er en naturånd i den græske mytologi. Der er forskellige typer, afhængigt af hvilke dele af naturen de knytter sig til. De mest kendte er dryader, der hører til træer, najader der hører til vand, og oreader, der hører til bjergene.

De har en del fællestræk med elve- og elle-folket i den nordiske mytologi og naturånderne i shinto.

Eksterne henvisninger 

 
 littlepeople.net: A Guide to Little People

Nymfer
Nymfe (zoologi)

En nymfe er et ungdomsstadie hos de leddyr, der har ufuldstændig forvandling (dvs. mangler puppestadiet). Det findes altså både i visse insekters og i alle spindleres liv. Nymfer vokser ved at skifte ham og ligner næsten helt de voksne dyr, de voksne har dog nogle gange vinger.

Zoologi
Spindlere
Kakerlakker
Den norrøne kalender

Den norrøne kalender eller Vikingernes kalender var formodentlig inddelt i månefaser og de delte året i kun 2 årstider; sommer og vinter.

De norrøne kalendermåneder i Danmark var formodentlig:
 Vintermånederne: Slagtemåned, Julemåned, Glugmåned, Blidemåned, Tordmåned og Fåremåned.
 Sommermånederne: Vårmåned, Skærsommer, Ormemåned, Høstmåned, Fiskemåned og Sædemåned.
 Muligvis en 13. måned indsat nogle år: Sillemåned.

Og ugedagene:

Kilder/referencer 
 arild-hauge.com: Mål, vegt og tid 
 mothsordbog.dk: *dag*
 :sv:Gammelnordiska_kalendern

Se også 
 Vikingetid
 Vinter (nordisk mytologi)
 Sommer (nordisk mytologi)
 Heruler

Eksterne henvisninger 
 Arild Hauges Runer: Om vikingtid, runer, førkristen tradisjon og folketro i Norden
 Runekalender . Her er dagruner nævnt og gyldne tal.

Skandinavisk jernalder
Vikingetidens kultur
Kalendere
SCSI

SCSI er en forkortelse for Small Computer System Interface og er en standard for en datakommunikationsbus defineret via ANSI X3.131 i 1986. SCSI er brugt i Apple Macintosh computere, IBM PC'er og UNIX-systemer til at tilføje alle typer lagringsenheder. SCSI-adapteren er ofte et udvidelseskort (som regel PCI eller PCI-X) som monteres i computeren, men nogle computere har en indbygget SCSI-grænseflade. Standarden blev udviklet af Shugart Associates, som senere hen ændrede navnet til Seagate.

SCSI er varieret i mange former:

 SCSI-1: Bruger en 8-bit bus og understøtter hastigheder op til 4 MBps 

 SCSI-2: Det samme som SCSI-1, men bruger en 50-bens forbindelse i stedet for et 25-bens forbindelse og understøtter flere enheder. Det er dette de fleste mennesker mener når de refererer til SCSI.

 Wide SCSI: Bruger et bredere kabel (168 bens kabel linjer til 68 bens kabel) for at understøtte 16-bit transaktioner. 

 Fast SCSI: Bruger en 8-bit bus, men fordobler clock-hastigheden for at understøtte data-hastigheder op til 10 MBps. 

 Fast Wide SCSI: Bruger en 16-bit bus og understøtter data-hastigheder op til 20 MBps. 

 Ultra SCSI: Bruger en 8-bit bus og understøtter data-hastigheder op til 20 MBps. 

 SCSI-3: Bruger en 16-bit bus og understøtter data-hastigheder op til 40 MBps. Også kaldt Ultra Wide SCSI.

 Ultra2 SCSI: Bruger en 8-bit bus og understøtter data-hastigheder op til 40 MBps.

 Wide Ultra2 SCSI: Bruger en 16-bit bus og understøtter data-hastigheder op til 80 MBps.

Busser (datakommunikation)
Dramaturg

En dramaturg er en specialist i dramaturgi: dramaets teori. En dramaturg arbejder inden for teater, film eller beslægtede kunstarter.

I praksis skelnes mellem en repertoiredramaturg, der primært arbejder med at rådgive teaterchefen i udviklingen af teatrets repertoire, og en produktionsdramaturg, der primært arbejder med at rådgive instruktøren og/eller dramatikeren i udviklingen af et manuskript / en forestilling.

I Danmark findes der en uddannelse i dramaturgi på Aarhus Universitet og en beslægtet uddannelse i teatervidenskab på Københavns Universitet.

Verdens første dramaturgiske værk er Aristoteles' Poetik fra ca. 350 f.Kr.

Litteratur 
 Lessing, Gotthold Ephraim, Hamburgische Dramaturgie. 1767-68.
 Clausen, Sven, Skuespillets teknik, en nordisk håndbog i dramaturgi. 1949.
 Christoffersen, Kjølner og Szatkowski (red.): Dramaturgisk analyse, en antologi, Aarhus Universitet 1989

Teater
Rovdyr (orden)

Rovdyr (latin: Carnivora) er navnet på en orden af hovedsageligt kødædende pattedyr. Det er således dyrenes evolutionære slægtskab (fylogeni), der binder dem sammen og ikke at de lever af kød. Der findes rent planteædende arter i Carnivora, f.eks. pandaen, og mange rent kødædende pattedyr, der ikke hører til i Carnivora, f.eks. spækhugger og spidsmus.

Rovdyr er karakteriseret ved at have veludviklede kløer (typisk 5 på hver fod, aldrig mindre end 4), fremtrædende hjørnetænder og kindtænder. Ofte passer to kindtænder i overkæbe og underkæbe sammen med to skærende kanter, der virker som en saks og er tilpasset til at klippe sener, hud mm. over. Disse tænder, ofte kaldet rovtænder, er mest veludviklede hos kattedyrene.

Systematik 
Der er ikke enighed om hvordan rovdyrene skal underopdeles. Der er imidlertid bred enighed om to hovedgrupper, de kattelignende rovdyr (Feliformia) og de hundelignende rovdyr (Caniformia). Tidligere har sæler, søløver og hvalrosser væres samlet i en selvstændig orden (Pinnipedia), men der er bred enighed om at de er nært beslægtet med bjørne og mårdyr og er i dag en del af Carnivora.

Blandt de kattelignende rovdyr findes ud over kattefamilien (løve, tiger, los, huskat og mange flere) også
hyæner (jordulv, hyæne m.fl.), desmerdyr (genette,palmeruller m.fl.), manguster (surikater m.fl.) og Madagaskarrovdyr, som er en lille gruppe af kattelignende rovdyr, der kun findes på Madagaskar. Desuden findes to små grupper af kattelignende rovdyr med henholdsvis en og to arter: palmemår og linsanger.

Blandt de hundelignede rovdyr findes hundefamilien (tamhund,ulv,ræv, m.fl), bjørne, stinkdyr, halvbjørne (vaskebjørn m.fl.) og mårdyr (husmår,ilder,odder,grævling m.fl). Desuden har rød panda sin egen familie, tæt beslægtet med mårdyrene.

Følgende stamtræ følger Flynn (2005)

Referencer

Eksterne henvisninger
Ingefær-ordenen

Ingefær-ordenen (Zingiberales) har følgende familier:

 Banan-familien (Musaceae)
 Costaceae
 Fiskeben-familien (Marantaceae)
 Heliconia-familien (Heliconiaceae)
 Ingefær-familien (Zingiberaceae)
 Kanna-familien (Cannaceae)
 Lowiaceae
 Paradisfugl-familien (Strelitziaceae)

 
Planteordener
Peber-familien

Peber-familien (Piperaceae) er udbredt i troperne. Arterne er træer og lianer, der har bær, som sidder i aks eller klaser. Her nævnes kun de to slægter, som har økonomisk betydning.

 Peperomia
 Peber-slægten (Piper)

Plantefamilier
Elle

Elle kan henvise til flere artikler:

 Elle (tidsskrift) - et tidsskrift om mode
 Ælde - også stavet Elle, en jætte fra den nordiske mytologi
Hrym

Hrym er den jætte, som i nordisk mytologi skal være rorsmanden for skibet Nagelfar under Ragnarok. Navnet, der kun er brugt i denne sammenhæng, er muligvis et dæknavn for Udgårdsloke.

Jætter
Hyndla

Hyndla er i nordisk mytologi navnet på en troldkvinde af jætteslægt. Hun optræder i en historie om Frejas elsker Ottar.

Ottar havde forviklet sig ind i en strid med Angantyr og tinget, som skulle afklare stridsspørgsmålet besluttede at den af parterne som havde den ærværdigste slægtslinie ville vinde. Freja forvandlede da Ottar til et svin og red til Hyndlas bolig. Her fik hun Hyndla overtalt til at klarlægge Ottars slægt i sin helhed og samtidig gøre det muligt for Ottar at huske samtlige led.

Stående på tinge kunne Ottar da beskrive deltaljerne for hvert enkelt slægtsled tilbage til dens tidlige begyndelse. Da Ottar var i stand til at redegøre for klart flere slægsled end Angantyr vandt han søgsmålet.

Jætter
Trudgelmer

Trudgelmer er en sekshovedet jætte i nordisk mytologi. Han fødtes af Ymers fødder i de tidligste tider. Trudgelmer var også ophav til jætten Bergelmer.

Jætter