Bjørkeslekta

Bjørkeslekta (Betula) er ei planteslekt i bjørkefamilien. Slekta har om lag 60 artar. Nokre av desse er vanlege lauvtre i Noreg, der ein finn artar som dvergbjørk, dunbjørk og hengebjørk.

Skildring
Artar i bjørkeslekta veks gjerne til små tre eller buskvekstar i temperert klima. Ulike artar dannar lett hybridar, og det finst mange ulike mellomformer. 

Vanleg bjørk blir typisk 3-15 m høg, medan hengebjørk kan bli opptil 30 m høg.  Fleire typar kan ha delvis kvit bork.

Blada er middels til lysegrøne, og vert gule om hausten før dei fell av. Blomane sit i rakler. Allergi mot bjørkepollen er vanleg.

Bruk 

I Skandinavia blir nye skot hos bjørka gjerne sett på som eit teikn på våren, og det er vanleg å pynta med slike greiner på den norske grunnlovsdagen.

Som trevyrke 

Bjørkeved er middels tung, hard og seig blant tresortane i Noreg. Dei ulike bjørkesortane gjev temmeleg likt vyrke. Treet kan lett bli skada av fukt, og må vølast før det blir brukt utandørs.
Vyrket er derimot godt eigna til å laga møbel, golv, finér og mindre ting av tre. Bjørk blir òg mykje brukt til å laga papirmasse og til fyringsved.

I matlaging 
Blada til bjørka kan nyttast som smaktilsetjing både ferske og tørka, og kan brukast blant anna på poteter. Lauvet, som inneheld ein særs høg konsentrasjon av glukose på våren kan då nyttast til å laga ein søtleg og smakfull te.

Mange legg bjørkepinnar nedst i gryta når dei dampkokar pinnekjøt. 

Søtstoffet xylitol blir gjerne utvunne av bjørkeved.

Bjørkenever 
Never har vore det vanlege underlaget for torv til taktekking (torvtak). Never har og vore brukt som kapillærbrytande sjikt for å isolere mot fuktvandring i bygningskonstruksjonar, til innvendig isolasjon, og til mange slags bruksting, som lurar, buttar, kontar og øskjer. Bjørka inneheld stoffet betulin, som er bakteriehemmande og gjer at mjølkeprodukt held seg betre i kar av bjørk.

Bjørkebork, laget under den kvite nevra, har vore brukt til garving og til barking av fiskegarn.

Artar
Bjørketypar frå Eurasia er mellom anna 
 Betula aetniensis
 Betula albosinensis— kinaraudbjørk
 Betula albosinensis var. septentrionalis
 Betula alnoides
 Betula austrosinensis
 Betula carpatica
 Betula chinensis— kinesisk bjørk
 Betula dalecarlica
 Betula ermanii
 Betula grossa
 Betula jacquemontii (Betula utilis ssp. jacquemontii)
 Betula humilis eller Betula kamtschatica— lågbjørk
 Betula litvinovii
 Betula mandschurica
 Betula mandschurica var. japonica
 Betula maximowiczii
 Betula medwediewii
 Betula nana— dvergbjørk, risbjørk (finst også nord i Nord-Amerika)
 Betula pendula— hengebjørk
 Betula pendula lapponica — lapplandsbjørk
 Betula pendula pendula — låglandsbjørk
 Betula platyphylla (Betula pendula var. platyphylla)
 Betula pubescens— dunbjørk
 Betula pubescens ssp tortuosa— fjellbjørk
 Betula szechuanica (Betula pendula var. szechuanica)
 Betula tianshanica
 Betula utilis— himalayabjørk

Bjørker frå Nord-Amerika er mellom anna
 Betula alleghaniensis — eng. yellow birch (B. lutea)
 Betula cordifolia— eng. mountain paper birch
 Betula glandulosa— eng. American dwarf birch
 Betula kenaica— eng. Kenai birch
 Betula lenta— eng. sweet birch, cherry birch, black birch
 Betula lenta ssp. uber— virginiabjørk
 Betula michauxii— eng. Newfoundland dwarf birch
 Betula minor— eng. dwarf white birch
 Betula nana— dvergbjørk, risbjørk (finst også i Eurasia)
 Betula neoalaskana— eng. Alaska birch, Yukon birch
 Betula nigra— svartbjørk
 Betula occidentalis— eng. water birch, red birch (B. fontinalis)
 Betula papyrifera— eng. paper birch, canoe birch, American white birch
 Betula populifolia— eng. gray birch
 Betula pumila— eng. swamp birch

Bakgrunnsstoff 

 Den virtuella floran - bjørk

Kjelder

Slekt: Bjørkeslekta (Betula), Miljolare.no
Årsmelding for 2008, rogalandarboret.no (artsnamn)
BJØRK Betula spp., Urtekildens planteleksikon

Denne artikkelen bygger på «Birch» frå ,  den 29. mars 2014.  

Tre
Bjørkefamilien
Lauvtre
Planteslekter