alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Vitskap i 1841

Vitskapsåret 1841 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1841.

Hendingar

Biologi
 Miles Joseph Berkeley demonstrerte at phytophthora infestans (tørråtesopp) er ein soppinfeksjon.

Kjemi
 Teobromin vart for første gong oppdaga i kakaobønner av den russiske kjemikaren Aleksander Woskresenskij.

Geologi
 Hugh Miller publiserte The Old Red Sandstone.

Matematikk
Karl Weierstrass oppdaga, men publiserte ikkje laurents ekspansjonsteorem.

Teknologi
 24. april - Squire Whipple patenterte ei jernbogebru brukt i fagverksbru i USA.
 Joseph Whitworth lanserte gjengesystemet British Standard Whitworth i avhandlinga On a Uniform System of Screw Threads.

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Georg Ohm, tysk fysikar.
Wollastonmedaljen: Adolphe Theodore Brongniart, fransk botanikar og paleontolog.

Fødde
29. januar - Henry Morton Stanley, oppdagar og journalist, (død )
2. februar -  François-Alphonse Forel, sveitsisk lege, naturforskar og grunnleggar av limnologien (død )
4. februar - Clément Ader, fransk ingeniør, flypioner (død )
24. februar - Carl Gräbe, tysk kjemikar (død )
6. mars - Alfred Cornu, fransk fysikar, (død )
29. juli - Gerhard Henrik Armauer Hansen, norsk lege og patolog (død )
25. august - Theodor Kocher, sveitsisk lege, Nobelprisen i fysiologi eller medisin  (død )
 26. oktober - Theodor von Oppolzer, astronom (død )
 3. november - Eugen Warming, dansk botanikar og grunnleggjaren av vitskapleg økologi (død )

Døde
9. september - Augustin Pyrame dei Candolle, sveitsisk botanikar (fødd )
28. oktober - Johann Arfvedson, svensk kjemikar (fødd )

Kjelder 
Denne artikkelen bygger på «Vitenskapsåret 1841» frå ,  den 16. februar 2012. 
 oppgav desse kjeldene:
Vitskap i 1843

Vitskapsåret 1843 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1843.

Hendingar

Astronomi
John Couch Adams føresåg på grunn av uregelmessigheiter i banen til Uranus at det må finnast ytterlegare ein planet. Planeten, Neptun, blei funnen seinare der Adams hadde føresett.
Heinrich Schwabe rapporterte sykliske variasjonar i mengda solflekkar over tid.

Kjemi
Carl Mosander oppdaga terbium og erbium.

Fysikk
James Joule fann eksperimentelt det som mekanisk tilsvarer varme.

Teknologi
Den første telegraflinja i Storbritannia blei lagt mellom Paddington og Slough.

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Jean-Baptiste Dumas, fransk kjemikar.
Wollastonmedaljen:
Léonce Élie dei Beaumont, fransk geolog.
Armand Dufrénoy, fransk geolog og mineralog.

Fødde
12. juni - David Gill, skotsk astronom (død )
11. desember - Robert Koch, tysk lege, nobelprisvinnar i fysiolog eller medisin (død ).

Døde
25. juli - Charles Macintosh, skotsk kjemikar og oppfinnar av vasstette tekstilar (fødd ).
19. september - Gaspard-Gustave Coriolis, fransk fysikar og matematikar (fødd ).
Vitskap i 1845

Vitskapsåret 1845 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1845.

Hendingar

Kjemi
17. mars - Stephen Perry patenterte gummiband i England.

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Theodor Schwann, tysk fysiolog
Wollastonmedaljen: John Phillips, britisk geolog

Fødde
3. mars - Georg Cantor, tysk matematikar (død )
27. mars - Wilhelm Conrad Röntgen, tysk fysikar, nobelprisvinnar 1901, (død )
15. mai - Ilia Metjnikoff, russisk biolog, oppdagar fagocytar, nobelprisvinnar i 1908, (død )
 11. september - Emile Baudot, fransk telegrafingeniør og oppfinnar (død )

Døde
13. mars - John Frederic Daniell, engelsk kjemikar og fysikar (fødd )
 18. oktober - Dominique, comte dei Cassini, fransk astronom (fødd )

Kjelder

Denne artikkelen bygger på «Vitenskapsåret 1845» frå ,  den 16. februar 2012. 
 oppgav desse kjeldene:
Vitskap i 1850

Vitskapsåret 1850 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1850.

Hendingar

Fysikk
Rufolf Clausius publiserte ein artikkel om ein mekanisk teori om varme, som for første gong inneheld prinsippa bak den andre lova i termodynamikken
Hippolyte Fizeau og E. Gounelle målte elektriske snøggleikar
Léon Foucault viste at lyssnøggleiken i luft er større enn i vatn og at brytingsindekset står i omvendt proporsjon til snøggleiken

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Peter Andreas Hansen, dansk astronom.
Rumfordmedaljen: François Arago, fransk matematikar, fysikar og astronom.
Wollastonmedaljen: William Hopkins, britisk matematikar og geolog.

Fødde
1. januar - Oscar Jacobsen, norsk ingeniør, politikar og statsråd (død )
9. februar - Hjalmar Schiøtz, norsk lege og Norges første professor innan oftalmologi (død )
15. januar - Sofia Kovalevskaja, russisk matematikar (død )
18. mai - Oliver Heaviside, britisk matematikar og fysikar (død )
6. juni - Karl Ferdinand Braun, tysk fysikar (død ).
25. august - Charles Richet, fransk fysiolog, nobelprisvinnar i medisin/fysiologi (død )
28. mars - Bernt Michael Holmboe, norsk matematikar (fødd )

Døde
27. mars - Wilhelm Beer, tysk astronom (fødd )
28. mars - Bernt Michael Holmboe, norsk matematikar (fødd )
10. mai - Louis Joseph Gay-Lussac, fransk kjemikar og fysikar (fødd )
Vitskap i 1851

Vitskapsåret 1851 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1851.

Hendingar

 Februar: Den første offentlege utstillinga av ein foucaultpendel fann stad ved meridianen ved Paris-observatoriet. Nokre veker seinare installerte Foucault endå ein pendel ved Panthéon.

 1. mai: Den første verdsutstillinga, Londonutstillinga i 1851, opna i det nybygde Crystal Palace.

 28. juli: Ei total solformørking fann stad som kunne sjåast i Europa. Det første korrekt eksponerte fotografiet, eit daguerrotypi, blei teke av koronaen til sola ved Königsberg-observatoriet i Preussen. 
 24. oktober: Uranusmånane Ariel og Umbriel blei oppdaga av William Lassell.

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Richard Owen, britisk biolog og paleontolog.
Wollastonmedaljen: Adam Sedgwick, britisk geolog.

Fødde
 19. januar: Jacobus Kapteyn, nederlandsk astronom (død ).
 8. juli: Arthur Evans, britisk arkeolog (død ).
 3. august]: George Francis FitzGerald, irsk fysikar (død ).

Døde
 28. januar: John J. Audubon, ornitolog og illustratør
 18. februar: Carl Gustav Jakob Jacobi, tysk matematikar
 9. mars: Hans Christian Ørsted, dansk fysikar
 10. juli: Louis Daguerre

Kjelder
Vitskap i 1854

Vitskapsåret 1854 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1854.

Hendingar
Filippo Pacini, italiensk anatom, oppdagaa bakterien som er årsak til kolera - (Vibrio cholerae).
 John Snow oppdaga at brønnen i Broad Street i Soho i London, er årsak til spreiing av kolera, og fekk pumpehandtaket fjerna.
Louis Pasteur byrja etter ønskje frå bryggerinæringa å studere gjæringsprosessen - fermentasjon.

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Johannes Peter Müller, tysk fysiolog, anatom og biolog.
Rumfordmedaljen: Neil Arnott, britisk lege.
Wollastonmedaljen: Richard John Griffith, irsk geolog.

Fødde
 15. mars - Emil Adolf von Behring, tysk lege og bakteriolog, nobelprisvinnar (død ).
 29. april - Henri Poincaré, fransk matematikar, fysikar, og vitskapsteoretikar (død ).
 13. juni - Charles Algernon Parsons, engelsk oppfinnar (død ).
 12. juli - George Eastman, amerikansk oppfinnar (død ).
 18. oktober - Salomon August Andrée, svensk oppfinnar og ballongflyger (død ).

Døde
6. juli - Georg Ohm, tysk fysikar (fødd ).
Inga Manndal

Inga Ceselie Louise Manndal  ()  er ein norsk politikar for Sosialistisk Venstreparti.

Manndal var ordførar i Gamvik kommune i Finnmark  frå 2011 til 2015. I valkampen var det viktigaste valløftet å få kommunen ut av ROBEK-lista, og gjere dette utan å skjære ned på velferdstilbodet.

Tidlegare har ho mellom anna jobba som rekneskapsførar og vore styremedlem i Finnmarkseiendommen.

Kjelder 

Denne artikkelen bygger på «Inga Manndal» frå ,  den 16. februar 2012.  

SV-ordførarar i Finnmark
Ordførarar i Gamvik
Norske rekneskapsførarar
Vitskap i 1863

Vitskapsåret 1863 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1863.

Hendingar

Prisvinnarar
 Copleymedaljen: Adam Sedgwick, britisk geolog.
 Wollastonmedaljen: Gustav Bischof, tysk geolog og kjemikar.

Fødde

Døde
Vitskap i 1865

Vitskapsåret 1865 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1865.

Hendingar 
Louis Pasteur påviste at lufta er full av bakteriar.

Prisvinnarar 
 Copleymedaljen: Michel Chasles, fransk matematikar.
 Wollastonmedaljen: Thomas Davidson, britisk paleontolog.

Fødde 
 1. januar - Albert-André Claveille, fransk ingeniør og politikar (død )
 22. januar - Friedrich Paschen, tysk fysikar (død )
 8. mars : Ernest Vessiot, fransk matematikar  (død )
 9. april - Charles Proteus Steinmetz, tyskamerikansk elektroingeniør (død ).
 17. april - Fredrik Enblom, svensk sivilingeniør og embetsmann (død )
 8. mai - Tore Olaus Engset, norsk matematikar (køteori) (død )
 25. mai - Pieter Zeeman, nederlandsk fysikar (død )
 18. juni - Friedrich Pockels, tysk fysikar (død )
 12. oktober - Arthur Harden, britisk biokjemikar (død )
 8. desember - Jacques Hadamard, fransk matematikar (død )

Døde 
 26. august - Johann Franz Encke, tysk astronom (fødd ).
 2. september - William Rowan Hamilton, irsk matematikar, fysikar og astronom (fødd ).
Vitskap i 1867

Vitskapsåret 1867 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1867.

Hendingar
 1. januar - Mellom Cincinnati i Ohio og Covington i Kentucky vart John A. Roebling Suspension Bridge opna, den lengste hengebrua i verda til då og framleis i bruk.
 17. februar - Det første fartøyet passerte Suezkanalen.
 16. mars - Joseph Lister publiserte i The Lancet den første artikkelen om antiseptisk kirurgi.
 1. april - Verdsutstillinga 1867 vart opna i Paris, med utstillingslokale på Marsfeltet.

 2. juli - Den første opphøgde jernbanen i USA vart teken i bruk i New York.
 17. juli - Den første tannlegeskulen i USA vart opna ved Harvard i Boston.
 Ein artesisk brønn vart opna ved Fountain Point i Michigan.
 Gulfeber tok livet til 3093 personar i New Orleans.
 Pierre Michaux fann opp ein framhjulsdriven velociped, den første masseproduserte sykkelen.
 Gulltorner som vart planta på New Zealand spreier seg som ugras.
 Karl Marx publiserte første delen av Das Kapital.

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Karl Ernst von Baer, baltisk-tysk biolog.
Wollastonmedaljen: George Poulett Scrope, britisk geolog.

Fødde
7. november - Marie Curie, polsk-fransk fysikar og kjemikar, nobelprisvinnar (død ).
 24. desember - Axel Klinckowström, svensk vitskapsmann, forskingsreisande og forfattar (død ).

Døde
25. august - Michael Faraday, britisk fysikar og kjemikar (fødd ).
22. desember - Jean-Victor Poncelet, fransk matematikar (fødd ).

1867
Vitskap i 1868

Vitskapsåret 1868 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1868.

Hendingar
Pierre Janssen oppdaga spektrallinjer i spektrumet til sola som ikkje høyrde til nokon kjend gass. Norman Lockyer rekna at linjene kjem i frå eit hittil uoppdaga grunnstoff, som Lockyer og Edward Frankland døypte helium.

Prisvinnarar
 Copleymedaljen: Charles Wheatstone, britisk fysikar og oppfinnar.
 Rumfordmedaljen: Balfour Stewart, britisk fysikar.
 Wollastonmedaljen: Carl Friedrich Naumann, tysk geolog og mineralog.

Fødde
 6. juni - Robert Falcon Scott, britisk sjøoffiser og forskingsreisande (død ).
 8. november - Felix Hausdorff, tysk matematikar (død ).
 9. desember - Fritz Haber, tysk kjemikar og nobelprisvinnar (død ).
24. desember - Emanuel Lasker, tysk jødisk sjakkspelar og matematikar (død )

Døde
 11. februar - Léon Foucault, fransk fysikar (fødd ).
 22. mai - Julius Plücker, tysk matematikar og fysikar (fødd ).
Vitskap i 1870

Vitskapsåret 1870 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1870.

Hendingar

Kjemi 
 Norman Lockyer og Edward Frankland foreslo at den gassen som vart oppdaga under observasjonane deira av sola skulle kallast 'helium'.

Prisvinnarar 
Copleymedaljen: James Prescott Joule, britisk fysikar og brygger.
Rumfordmedaljen: Alfred Des Cloizeaux, fransk mineralog.
Wollastonmedaljen: Gérard Paul Deshayes, fransk geolog og spesialist på snegler

Fødde 
 13. januar - Ross Granville Harrison, amerikansk fysiolog (død )
 25. januar - Helge von Koch, svensk matematikar (død )
 7. februar - Alfred Adler, austerriksk psykoterapeut (død )
 14. februar - Knut Frænkel, ein svensk ingeniør og oppdagar (død )
 26. februar - Ragnar Sohlman, svensk sprengstoffteknikar og grunnlegger av Nobelstiftelsen (død )
 17. mars - Horace Donisthorpe, engelsk entomolog (død )
 17. april - Haaken Hasberg Gran, norsk botanikar (død )
 13. juni - Jules Bordet, belgisk immunolog og mikrobiolog, nobelprisvinnar, (død )
 24. september - Helmer Hanssen, norsk polfarar (død )
 30. september - Jean Baptiste Perrin, fransk fysikar (død )
 21. november - Sigfrid Edström, svensk industrimann, elektroingeniør og idrettsleiar (død )
 30. desember - Wilhelm Olivecrona, svensk ingeniør (veg og vatn) (død )

Døde 
 12. mars - Charles Xavier Thomas, fransk oppfinnar av den første masseproduserte kalkulatoren (fødd )
 27. desember - Nikolai Kaufman, botanikar (fødd )
 12. eller 13. juli - Alexander Henry Haliday, irsk entomolog  (fødd )

Kjelder 
Denne artikkelen bygger på «Vitenskapsåret 1870» frå ,  den 16. februar 2012. 
 oppgav desse kjeldene:
Vitskap i 1874

Vitskapsåret 1874 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1874.

Hendingar

 9. desember - Venuspassasjen vart observert i Muddapur i India. Den astronomiske ekspedisjonen vert leia av Pietro Tacchini.
 DDT blei syntetisert for første gong av Othmar Zeidler.
 Per Teodor Cleve oppdaga at didymium består av to grunnstoff, neodym og praseodym.
 Vladimir Betz skildra dei store pyramidecellene som seinare fekk nemninga betzceller.
 Piggtråden vart funnen opp av Joseph Glidden.

Matematikk
Ukjend dato - Georg Cantor publiserte «Über eine Eigenschaft des Inbegriffes aller reellen algebraischen Zahlen» i Crelle's Journal, noko som vert rekna som opphavet til mengdelære.

Prisvinnarar

 Copleymedaljen: Louis Pasteur, fransk kjemikar og mikrobiolog.
Rumfordmedaljen: Joseph Norman Lockyer, britisk astronom.
 Wollastonmedaljen: Oswald Heer, sveitsisk geolog og naturforskar.

Fødde
 21. januar - René-Louis Baire, fransk matematikar (død )
 2. februar - Ernest Shackleton, britisk polarforskar (død )
 25. april - Guglielmo Marconi, italiensk fysikar og oppfinnar (død )
 27. november - Chaim Weizmann, russisk-israelsk kjemikar, første presidenten i Israel (død )

Døde
 24. januar – Johann Philipp Reis, tysk fysikar og oppfinnar (fødd )
 17. februar - Adolphe Quételet, belgisk matematikar, statistikar og astronom (fødd )
 28. mars - Peter Andreas Hansen, dansk astronom (fødd )

Kjelder
Denne artikkelen bygger på «Vitenskapsåret 1874» frå ,  den 16. februar 2012. 
 oppgav desse kjeldene:
Vitskap i 1876

Vitskapsåret 1876 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1876.

Hendingar
 1. januar - Det britisk patentkontoret (Patent Office, ) utvida med to avdelingar for høvesvis varemerke (Trade Marks Registry) og mønstervern (Designs Registry). Den sistnemnde vart grunnlagt i , men vart no overført til patentkontoret. Varemerkelova vart vedteken av det britiske parlamentet den 13. august 1875. Innkomne søknader vart publisert i Trade Marks Journal (første nummer kom 3. mai 1876). Det første verksemdsåret kjem det inn  søknader for  ulike varemerke og det vart gjeve vern for  dekorative og 141 nyttige mønster.
 14. februar - Alexander Graham Bell leverte patentsøknaden på telefonen.
 Nicolaus Otto fann opp ottomotoren.
 Lars Magnus Ericsson starta verkstaden sin - grunnlaget for Ericsson - på Drottninggatan i Stockholm.
 Patrick Manson byrja å studere filarios-infeksjonar hos menneske.

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Claude Bernard, fransk fysiolog.
Rumfordmedaljen: Pierre Jules César Janssen, fransk astrofysikar.
Wollastonmedaljen: Thomas Henry Huxley, britisk biolog.

Fødde
 13. januar : Erhard Schmidt, tysk matematikar (død )
 22. april - Robert Bárány, austerriksksvensk lege, nobelprisvinnar i medisin (død )
 9. november - Hideyo Noguchi, japansk bakteriolog (død )
 10. desember - Sven Wingquist, svensk ingeniør og oppfinnar, grunnlegger av Svenska Kullagerfabriken (død )

Døde
 26. november - Karl Ernst von Baer, estisk-tysk biolog (fødd )

Kjelder
Denne artikkelen bygger på «Vitenskapsåret 1876» frå ,  den 16. februar 2012. 
 oppgav desse kjeldene:
Vitskap i 1877

Vitskapsåret 1877 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1877.

Hendingar 
Teknologiska Institutet i Stockholm vart omdanna til Kungliga Tekniska högskolan.
Det første kommersielle fjernvarmenettet vart bygd i byen Lockport i USA.

Prisvinnarar 
Bigsbymedaljen: Othniel Charles Marsh, amerikansk paleontolog.
Copleymedaljen: James Dwight Dana, amerikansk geolog, mineralog og zoolog.
Davymedaljen:
Robert Wilhelm Bunsen, tysk kjemikar og fysikar.
Gustav Kirchhoff, tysk fysikar.
Wollastonmedaljen: Robert Mallet, irsk ingeniør og geolog.

Fødde 
 7. februar - Godfrey Harold Hardy, britisk matematikar (død ).
 2. september - Frederick Soddy, fysikalsk kjemikar (død ).
 11. september - James Hopwood Jeans, britisk matematikar, fysikar og astronom (død ).
 13. september - Wilhelm Filchner, tysk forskingsreisande (død ).
 21. oktober -  Oswald Theodore Avery, canadisk-amerikansk bakteriolog (død ).
 25. oktober - Henry Norris Russell, astronom (død ).

Døde 
 12. januar - Wilhelm Friedrich Benedikt Hofmeister, tysk biolog (fødd ).
 17. september - William Henry Fox Talbot, britisk oppfinnar, pioner innan fotografi (fødd ).
 23. september - Urbain Jean Joseph Leverrier, fransk kjemikar og astronom (fødd ).
26. september - Hermann Günther Grassmann, tysk matematikar og fysikar (fødd ).
Vitskap i 1880

Vitskapsåret 1880 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1880.

Hendingar 
24. april - Vegaekspedisjonen under Adolf Erik Nordenskiöld vende tilbake til Stockholm med fartøyet "Vega" etter å ha funne Nordaustpassasjen.

Prisvinnarar 
Clarkemedaljen: Thomas Henry Huxley, britisk biolog og paleontolog. 
Copleymedaljen: James Joseph Sylvester, britisk matematikar.
Davymedaljen: Charles Friedel, fransk kjemikar og mineralog.
Lyellmedaljen: John Evans, britisk arkeolog, geolog og matematikar.
Rumfordmedaljen: William Huggins, britisk astronom.
Wollastonmedaljen: Gabriel Auguste Daubrée, fransk geolog.

Fødde 
 18. januar - Paul Ehrenfest, austerriksk fysikar og matematikar (død ).
 22. januar - Frigyes Riesz, ungarsk matematikar (død ).
 23. februar - Albert Niemann, tysk barnelege (død ).
 24. juni - Oswald Veblen, amerikansk matematikar (død ).

Døde 
 9. juli - Paul Broca, fransk neurolog (fødd ).
19. desember - Michel Chasles, fransk matematikar (fødd ).
Vitskap i 1885

Vitskapsåret 1885 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1885.

Hendingar 
 6. juli -  Louis Pasteur testa med suksessen sin vaksine mot rabies på Joseph Meister, ein gut biten av ein smitta hund.
 20. august - Ernst Hartwig oppdaga S Andromedae, ei supernova i Andromedagalaksen, den første supernovaa som blir oppdaga utanfor Mjølkevegen.
Gottlieb Daimler konstruerte den første motorsykkelen.
John Boyd Dunlop fann opp det luftfylte gummidekket.

Prisvinner 
 Bigsbymedaljen: Alphonse Renard, belgisk geolog og mineralog.
 Copleymedaljen: Friedrich August Kekulé von Stradonitz, tysk organisk kjemikar.
 Davymedaljen: Jean Servais Stas, belgisk kjemikar.
 Lyellmedaljen: Harry Govier Seeley, britisk paleontolog.
 Murchisonmedaljen: Ferdinand von Roemer, tysk paleontolog og geolog.
 Wollastonmedaljen for geologi: George Busk, britisk marinekirurg, zoolog og paleontolog.

Fødde 
 1. august - George de Hevesy (ungarsk György Hevesy), ungarsk kjemikar, nobelprisvinnar 1943 (død ).
 7. oktober - Niels Bohr, dansk fysikar, nobelprisvinnar  (død ).
 23. oktober - Jan Czochralski, polsk kjemikar, oppdagar av Czochralski-prosessen for framstilling av krystall (død ).
 9. november - Hermann Weyl, tysk matematikar (død ).

Døde 
 12. juni - Fleeming Jenkin, britisk ingeniør, konstruktør av kabinbanen (fødd ).
Vitskap i 1895

Vitskapsåret 1895 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1895.

Hendingar
Ernest A. Hummel fann opp telediagrafen, ein tidleg biletetelegraf og forgjenger til belinografen.
Eugen Warming (dansk botanikar) publiserte Plantesamfund og la grunnlaget for økologien.
William Ramsay framstilte helium ved å løyse uranhaldig mineral opp i syre.
Heinrich Kayser detekterte spektrallinjer frå helium i ei edelgassblandning framstilt av luft.

Prisvinnarar

Bigsbymedaljen: Charles Doolittle Walcott, amerikansk geolog og paleontolog.
Copleymedaljen: Karl Weierstrass
Murchisonmedaljen: Gustaf Lindström
Polhemsprisen: Ernst Danielsson og Gustaf Richert
Wollastonmedaljen: Archibald Geikie

Fødde
 20. januar - Gábor Szegö, ungarskfødd matematikar.
 22. oktober - Rolf Nevanlinna, finsk matematikar (død ).

Døde
 26. januar - Arthur Cayley, britisk matematikar (fødd ).
 11. april - Lothar Meyer, tysk kjemikar (fødd ).
 29. juni - Thomas Henry Huxley, engelsk biolog (fødd ).
 26. august - Friedrich Miescher, sveitsisk biolog (fødd ).
 28. september - Louis Pasteur, fransk biolog (fødd ).
Vitskap i 1896

Vitskapsåret 1896 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1896.

Hendingar
Guglielmo Marconi demonstrerte den første trådlause telegrafen.

Fysikk
Henri Becquerel oppdaga radioaktiviteten.

Medisin
Joseph Babinski demonstrerte Babinskirefleksen for første gong

Meteorologi
26. november - Storm i USA på Thanksgiving.

Prisvinnarar
Copleymedaljen: Karl Gegenbaur.
Darwinmedaljen: Giovanni Battista Grassi
Lyellmedaljen: Arthur Smith Woodward.
Wollastonmedaljen: Eduard Suess.
De Morgan-medaljen: Samuel Roberts.

Fødde
 14. februar – Arthur Milne, britisk romfysikar (død ).
 29. mars – Wilhelm Ackermann, matematikar (død ).
 10. oktober – Lester Germer, amerikansk fysikar (død )

Døde
 13. juli – Friedrich August Kekulé von Stradonitz, tysk organisk kjemikar (fødd ).
 10. august – Otto Lilienthal, tysk luftfartspioner (fødd ).
 18. september – Hippolyte Fizeau, fysikar (fødd ).
 21. oktober – James Henry Greathead, britisk sivilingeniør (fødd ).
 3. november – Eugen Baumann, kjemikar (fødd ).
 10. desember – Alfred Nobel, svensk oppfinnar (fødd ).
Vitskap i 1900

Vitskapsåret 1900 er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1900.

Hendingar

Teknologi
Ferdinand von Zeppelin bygde det første fungerande luftskipet. «LZ 1» flaug for første gong over Bodensee den 2. juli 1900.

Fysikk
 Max Planck tok dei første stega mot kvantemekanikken når han postulerte at elektromagnetisk stråling berre vert sendt ut i kvant, som er naudsynt for å forklare svarte lekamar på ein tilfredsstillende måte.
 Johannes Rydberg forfina formelen for spektrallinjene til hydrogen.
 Paul Villard oppdaga gammastråling då han studerte radioaktiviteten til uran.

Matematikk
David Hilbert presenterte lista si over 23 uløyste problem.

Meteorologi
September - Galveston-orkanen 1900 var årsak til dei største naturøydeleggingane i USA-amerikansk historie, særleg i Galveston i delstaten Texas.

Prisvinnarar
Clarkemedaljen: John Murray
Copleymedaljen: Marcellin Berthelot
Darwinmedaljen: Ernst Haeckel
Murchisonmedaljen: Adolf Erik Nordenskiöld
Polhemsprisen: Martin Ekenberg og Johan August Brinell
Wollastonmedaljen: Grove Karl Gilbert

Fødde
 9. mars - Howard Aiken, pioner innan datavitskap.
 19. mars - Frédéric Joliot, fysikar.
 25. april - Wolfgang Ernst Pauli, fysikar.
 26. april - Charles Richter, geofysikar og oppfinnar.
 25. august - Hans Adolf Krebs, lege og biokjemikar.
 26. august - Hellmuth Walter, ingeniør og oppfinnar.

Døde
 13. januar - Peter Waage, norsk kjemikar (fødd ).
 22. januar - David E. Hughes, oppfinnar.
 6. mars - Gottlieb Daimler, oppfinnar.
 1. april - George Jackson Mivart, biolog.