Måsar

Måsar er  mellomstore til store fuglar som saman med terner, noddyar og saksenebbar utgjer måsefamilien. Dei fleste måseartane lever ved kyst og hav, få måseartar treffast langt til havs, krykkje som beitar pelagisk utanom hekkesesongen er eit unntak. Nokre artar kan treffast i innland, tildels langt frå hav, elvar og innsjøar. Måsar er utbreidde over heile verda, jamvel i Arktis og i utkanten av Antarktis. Det finst rundt rekna 50 artar, dei fleste vaksne måsar har drakter med kvit eller lys grå kropp, mørkare venger med mørke kanter, og nokre artar som hettemåse har mørkare hovud i sommardrakt. Unge, umodne måsar har gråbrune drakter, generelt finn ein frå ein til tre ulike årsklassar umodne fjørdrakter i tillegg til juvenil drakt og vaksen drakt, varierande med art.

Skildring 

Måsar er vanlegvis gråe eller kvite, ofte med svarte merke på hovudet og på vengene. Dei gjev ofte kraftige klagande rop, dei har kraftig, langt nebb og symjehud på føtene. Måseartane varierer i storleik frå dvergmåse på 120 gram og 29 cm til svartbak på 1,75 kg og 76 cm.

Dei fleste måseartane, spesielt Larus-artar, er predatorar i fuglefjell som tar levande føde eller åtsel når dei får høve. Av levande mat inngår òg krabbar og småfisk. Bortsett frå krykkja er måsar typiske kystfuglar eller dei lever i innland og vågar seg sjeldan inn i lauvskog eller langt til havs. Hos dei store artane tar det opptil fire år å oppnå fullvaksen fjørdrakt, men to år er typisk for små måsar. Dei store artane har vanlegvis høg levealder, opptil 49 år registrert for gråmåse. 

Måsane hekkar i store, tettpakka og støyande koloniar. Dei legg to-tre flekkete egg i reir som er fora med vegetasjon. Ungane er tidleg utvikla, dei er fødde med mørke flekkar og kan gå straks etter klekkinga. 

Spesielt dei store måsane er oppfinnsame, nysgjerrige og intelligente fuglar, demonstrerer utvikla metodar for kommunikasjon og ein godt utvikla sosial struktur. For eksempel finn ein samarbeidande mobbeåtferd i måsekoloniar. Dei angrip og plagar rovdyr og andre som treng inn på territoriet. I tillegg kan enkelte artar som gråmåse vist at dei kan nytte reiskap. Mange artar har lært å eksistere saman med menneske med suksess og har tilpassa seg innanfor mennesket sine leveområde. Somme artar stolar på kleptoparasittisme for å skaffe mat. Det er observert at måsar kan jakte frå levande kval, og at dei landar på kval for å hakke kjøtt, og freistnadar på å drepe kjæledyr som kattar.

Taksonomi 
Måsar er ei samling av artar i familien Laridae, som igjen er medlemmar i ordenen vade-, måse- og alkefuglar, Charadriiformes. Familien Laridae inneheld òg terner, noddyar og saksenebbar. Fram til ca. 2005 - 2008  var dei fleste måseartane plasserte i same slekta Larus, men denne inndelinga vart funnen å vere polyfyletisk og førte til at tre nye slekter blei oppretta. BirdLife International held framleis på systematikken som samlar dei fleste måsar i Larus.

Artsliste 

Måsar i rekkjefølgje etter Clementslista versjon 6.8 frå august 2013 med norske namn etter Norske navn på verdens fugler.
Slekt Creagrus
 Svalestjertmåse, Creagrus furcatus, Swallow-tailed Gull, LC, Néboux, 1842

Slekt Rissa
 Krykkje, Rissa tridactyla, Black-legged Kittiwake, LC, Linné, 1758
 Raudfotkrykkje, Rissa brevirostris, Red-legged Kittiwake, VU, Bruch, 1853

Slekt Pagophila
 Ismåse, Pagophila eburnea, Ivory Gull, NT, Phipps, 1774

Slekt Xema
 Sabinemåse, Xema sabini, Sabine's Gull, LC, Sabine, 1819

Slekt Saundersilarus
 Gulehavsmåse, Saundersilarus saundersi, Saunders's Gull, VU, Swinhoe, 1871

Slekt Chroicocephalus
 Smalnebbmåse, Chroicocephalus genei, Slender-billed Gull, LC, Brème, 1839
 Kanadahettemåse, Chroicocephalus philadelphia, Bonaparte's Gull, LC, Ord, 1815
 Andesmåse, Chroicocephalus serranus, Andean Gull, LC, Tschudi, 1844
 Sørhettemåse, Chroicocephalus maculipennis, Brown-hooded Gull, LC, Lichtenstein, 1823
 Maorimåse, Chroicocephalus bulleri, Black-billed Gull, EN, Hutton, 1871
 Nyzealandmåse, Chroicocephalus scopulinus, Red-billed Gull, LC, Forster , 1844
 Australmåse, Chroicocephalus novaehollandiae, Silver Gull, LC, Stephens, 1826
 Gråhovudmåse, Chroicocephalus cirrocephalus, Gray-hooded Gull, LC, Vieillot, 1818
 Namibmåse, Chroicocephalus hartlaubii, Hartlaub's Gull, LC, Bruch, 1853
 Hettemåse, Chroicocephalus ridibundus, Black-headed Gull, LC, L, 1766
 Asiahettemåse, Chroicocephalus brunnicephalus, Brown-headed Gull, LC, Jerdon, 1840

Slekt Hydrocoloeus
 Dvergmåse, Hydrocoloeus minutus, Little Gull, LC, Pallas, 1776

Slekt Rhodostethia
 Rosenmåse, Rhodostethia rosea, Ross's Gull, LC, MacGillivray, 1824

Slekt Leucophaeus
 Magellanmåse, Leucophaeus scoresbii, Dolphin Gull, LC, Traill, 1823
 Ørkenmåse, Leucophaeus modestus, Gray Gull, LC, Tschudi, 1843
 Lattermåse, Leucophaeus atricilla, Laughing Gull, LC, L, 1758
 Franklinmåse, Leucophaeus pipixcan, Franklin's Gull, LC, Wagler, 1813
 Lavamåse, Leucophaeus fuliginosus, Lava Gull, VU, Gould, 1841

Slekt Ichthyaetus
 Svartehavsmåse, Ichthyaetus melanocephalus, Mediterranean Gull, LC, Temminck, 1820
 Mongolhettemåse, Ichthyaetus relictus, Relict Gull, VU, Lönnberg, 1931
 Raudehavsmåse, Ichthyaetus leucophthalmus, White-eyed Gull, NT, Temminck, 1825
 Sotmåse, Ichthyaetus hemprichii, Sooty Gull, LC, Bruch, 1853
 Steppemåse, Ichthyaetus ichthyaetus, Pallas's Gull, LC, Pallas, 1773
 Middelhavsmåse, Ichthyaetus audouinii, Audouin's Gull, NT, Payraudeau, 1826

Slekt Larus
 Skarvmåse, Larus belcheri, Belcher's Gull, LC, Vigors, 1829
 Argentinamåse, Larus atlanticus, Olrog's Gull, NT, Olrog, 1958
 Japanmåse, Larus crassirostris, Black-tailed Gull, LC, Vieillot, 1818
 Tjukknebbmåse, Larus pacificus, Pacific Gull, LC, Latham, 1801
 Oskemåse, Larus heermanni, Heermann's Gull, NT, Cassin, 1852
 Fiskemåse, Larus canus, Mew Gull, LC, Linné, 1758
 Ringnebbmåse, Larus delawarensis, Ring-billed Gull, LC, Ord, 1815
 Kaliforniasvartbak, Larus occidentalis, Western Gull, LC, Audubon, 1839
 Gulfotsvartbak, Larus livens, Yellow-footed Gull, LC, Dwight, 1919
 Præriegråmåse, Larus californicus, California Gull, LC, Lawrence, 1854
 Gråmåse, Larus argentatus, Herring Gull, LC, Pontoppidan, 1763
 Gulbeinmåse, Larus michahellis, Yellow-legged Gull, LC, J. F. Naumann, 1840
 Kaspimåse, Larus cachinnans, Caspian Gull, LC, Pallas, 1811
 Armenarmåse, Larus armenicus, Armenian Gull, LC, Buturlin, 1934
 Eskimomåse, Larus thayeri, Thayer's Gull, LC, Brooks, 1915
 Grønlandsmåse, Larus glaucoides, Iceland Gull, LC, Meyer, 1822
 Sildemåse, Larus fuscus, Lesser Black-backed Gull, LC, Linné, 1758
 Skifermåse, Larus schistisagus, Slaty-backed Gull, LC, Stejneger, 1884
 Gråvengmåse, Larus glaucescens, Glaucous-winged Gull, LC, Naumann, 1840
 Polarmåse, Larus hyperboreus, Glaucous Gull, LC, Gunnerus, 1767
 Svartbak, Larus marinus, Great Black-backed Gull, LC, Linné, 1758
 Taremåse, Larus dominicanus, Kelp Gull, LC, Lichtenstein, 1823

Måsar som er hekkefuglar i Noreg med Svalbard og Jan Mayen er krykkje, ismåse, sabinemåse, hettemåse, dvergmåse, fiskemåse, gråmåse, grønlandsmåse, sildemåse, polarmåse og svartbak.

Kjelder 
 Denne artikkelen bygger på «Gull» frå , den 23. august 2009
 Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, and C. L. Wood (December 2008), Updates & Corrections: December 2008, The Clements checklist of birds of the world, Cornell Lab of Ornithology
 Svensson, Lars et al (2011). Gyldendals store fugleguide. Gyldendal norsk forlag. ISBN 9788205418820.

Fotnotar

Bakgrunnsstoff 

 Anonyme biologar, blogg om måsar, engelsk

Måsefamilien
Sjøfuglar