Herbert Geicke

Herbert Ernst Wilhelm Geicke (født 12. mai 1888 i Danzig, død 2. desember 1944) kjent som Herbert Geicke, var en tyskfødt norsk treskjærer som arbeidet i Stavanger. Geicke ble benyttet som tolk for blant andre Gestapo, og deltok i den forbindelse i en rekke arrestasjoner og razziaer til han ble likvidert av motstandsgruppen Saborg.

Herbert Geicke var en kjent billedskjærer i Stavanger i sin samtid, med verksted i Store Trappegang 1, omtrent der bystyresalen i dag ligger. Han var opprinnelig fra Danzig, den gang Tyskland, nå Polen, men kom til Norge som omvandrende billedskjærersvenn i 1911 og begynte ikke lenge etter hos billedskjærermester Nils Andreas Throndsen (1880-1934), Stavanger. Geicke etablerte senere sitt eget verksted. 

Han giftet seg norsk. Da tyskerne okkuperte Norge i 1940, ble Geicke, som da var norsk statsborger, beordret til å være tolk og fikk i den forbindelse sporadiske oppdrag i «Gestapohuset» i Stavanger. Han deltok i flere arrestasjoner for Gestapo, og ble likvidert av en kommunistisk motstandsgruppe ledet av Helge Hansen på sin sommerhytte på Riska den 4. desember 1944.

Geicke-hytta 
Geicke skaffet seg hytte på Riska i 1937. Under et besøk der 1. desember 1944 ble han likvidert av en kommunistisk motstandsgruppe ledet av Helge Hansen i Saborg. 

«Tjemsland-gruppen» drev geriljatrening på Lifjell i Sandnes kommune. De raserte fabrikken AS Kullimport i Hillevåg som produserte «knott», dvs. drivstoff for knottdrevne kjøretøy. Etter den vellykte sabotasjeaksjonen likviderte Tjemsland-gruppen også Geicke, som hadde tatt samme rutebåten som dem til Riska (Hommersåk) etter aksjonen på Kvalaberg, og nesten avslørt dem.

Knottfabrikken i Hillevåg var i drift døgnet rundt og stod for halvparten av all knottproduksjon i Rogaland. Pga all sabotasjen rettet mot tilsvarende anlegg ellers i Norge, ble AS Kullimport bevoktet av bevæpnede folk fra Hirdens bedriftsvern. Sent om kvelden 29. november 1944 tok de fem sabotørene sykkelen fatt til knottfabrikken, med sprengstoff og parafin, lunter og verktøy på bagasjebrettene. En av dem spilte fyllik som plutselig klarnet til og fikk overmannet vakten. Fire kilo sprengstoff ble fordelt i tre tørkeovner. Parafinen ble tømt over hele lageret og antent med en magnesiumbombe. Lunten som forbandt de tre ble tent fem minutter før sabotørene forlot stedet. Rundt kl 23 ble Stavanger, Sandnes og Hillevåg rystet av en enorm eksplosjon. Taket lettet av fabrikken før alt styrtet i hop. Manglende vanntilførsel gjorde det umulig for brannvesenet å stanse brannen. Kollektivtransport og postombæring ble skadelidende, og Wehrmacht mer avhengig av hestetransport. Da flere motstandsmenn skulle med fergen over Gandsfjorden til tilholdsstedet på Li, fikk de en støkk da de oppdaget Geicke på samme fergen. De torde ikke å la ham leve, i tilfelle han hadde gjenkjent dem. Samme kveld tok de turen til hytten hans. Ingvar Wiig banket på, siden han og Geicke var kjente fra før, og spurte om å få låne noe parafin. Geicke ble skutt bakfra. Den døde ble dekket av et teppe dynket i parafin, og en britisk brannbombe etterlatt for å sette fyr på hytten. Dette mislyktes. 5. desember skjøt gruppa Stapo-mannen og torturisten Leonard Wickstrøm i Lagårdsveien på Våland i Stavanger. I motsetning til drapet på Wickstrøm var ikke drapet på Geicke klarert med Milorg. Blant lokalbefolkningen reiste dette spørsmål om Geickes rolle.

Etter drapet på Wickstrøm fikk Stavangers befolkning portforbud om kveldene. Okkupasjonsmakten reagerte videre på sabotasjeaksjonen og likvidasjonene med en bølge av arrestasjoner i desember 1944, der alle menn mellom 16 og 60 år ble oppstilt i skolegården på St. Svithun skole. 

Likvideringen på Geicke-hytta gjorde bygget til et kulturminne fra andre verdenskrig. Geicke var også godt kjent for sitt kunsthåndverk. Sommerhuset skal han ha utstyrt med treskjærerarbeid på listverk, dører og veggpaneler. Hytta er tilbygd fløy og veranda og forenklet i detaljer, men den spisse takvinkelen røper en hytte fra mellomkrigstiden, mens et hjørnestilt vindu forteller om funkispåvirkning.

Referanser 

Norske treskjærere
Andre verdenskrig