alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Harads

Harads er et tettsted i Boden kommune i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 501 innbyggere.

Stedet ligger på nordre side av Luleälven om lag 45 kilometer nordvest for Boden langs Riksväg 97 mellom Luleå og Jokkmokk. Harads er sentrum for flere småsteder i Edefors församling og her finnes Edefors kirke så vel som bibliotek, apotek, butikker, verksteder og en campingplass. Her ligger også Kläppgårdens bygdegårds- och hembygdsmuseum og like utenfor sentrum finner vi utsiktspunktet «Utsiktsklippan» med utsikt over elvdalen. 

Harads innehar Norrlands varmerekord; 36,9 grader ble registrert den 17. juli 1945.

Referanser

Tettsteder i Norrbottens län
Boden kommune
Det vestsibirske lavland

Det vestsibirske lavland (russisk: За́падно-Сиби́рская равни́на) er en enormt sletteland som ligger i det vestlige Sibir i Russland.

Geografi 
Det vestsibirske lavland strekker seg 1900 km fra Uralfjellene i vest til elva Jenisej i øst, og 2400 km fra Nordishavet til begynnelsen av Altaifjellene i sør. Den er beskrevet som verdens største ubrutte lavland — over halvparten ligger mindre enn 100 moh—og det dekker et område på 2,6–2,7 millioner km², noe som utgjør rundt en tredjedel av Sibir,.
 
Det vestsibirske lavlandet har åtte forskjellige vegetasjonsregioner: tundra, skogtundra, nordre taiga, midtre taiga, sørlig taiga, sub-taiga skog, skogssteppe og steppe. Antallet dyrearter på slettelandet varierer fa 107 på tundraen til 278 eller mer i skogssteppe-regionen. 

Vintrene på det vestsibirske lavlandet er lange og strenge. Klimaet på mesteparten av sletta er enten subarktisk eller kontinentalt. Blant de største byene på lavlandet er Surgut og Nizjnevartovsk.

Geologi 
Det vestsibirske lavlandet består for det meste av kenozoiske alluviale avleiringer, og det er usedvanlig flatt. En stigning i havnivået på femti meter ville oversvømme alt land mellom Nordishavet og Novosibirsk. Mange av avleiringene på slettene er resultatet av isdemninger på slutten av istiden, som reverserte elvene Ob og Jenisej slik at de rant sørover mot Det kaspiske hav og muligens også Aralsjøen. Lavlandet er svært sumpete med tallrike innsjøer, og jordsmonnet er stort sett myraktige histosoler og i den treløse nordre delen, histeler. Mot sør ligger verdens sannsynligvis største myr, Vasiuganje, som dekker rundt 51 600 km².

På lavlandets sørlige områder, hvor permafrost stort sett er fraværende, besto den opprinnelige vegetasjonen (som nå stort sett er borte) av rike gressland, som en forlengelse av Den kasakhiske steppe.

Store områder av slettelandet blir oversvømt i vårløsningen, og myrområdene gjør store deler av området uegnet for jordbruk. 

De største elvene på Det vestsibirske lavlandet er Ob, Irtysj og Jenisej. Området inneholder enorme reserver av petroleum og naturgass, og mesteparten av Russlands olje- og gassproduksjon kommer fra denne regionen.

Se også 
Den østeuropeiske slette – Russlands andre store sletteland
Den eurasiske steppe

Referanser

Eksterne lenker 
 NASA:Det vestsibirske lavland 
 Topografi og drenering i Russia
 Verdens myrer: Russland — Sibir

Sibir
Holisme

Holisme (fra gresk ὅλος holos, hel, fullstendig) er en filosofisk eller vitenskapsteoretisk retning der hovedessensen kan oppsummeres slik: «Helheten er mer enn summen av dens deler.». 
Tanken er at egenskapene til et gitt system (biologisk, kjemisk, sosialt, økonomisk, mentalt, lingvistisk, osv) ikke kan forklares eller bestemmes ut fra de enkelte komponentene alene. I stedet er det systemet som helhet som er av avgjørende betydning for hvordan de enkelte delene oppfører seg.

Reduksjonisme er ofte sett på som  det motsatte av holisme. Reduksjonisme i vitenskapsteori innebærer at et komplekst system kan forklares ved reduksjon til dets elementære bestanddeler.

På den annen side kan holisme og reduksjonisme bli sett på som komplementære synspunkter på den måten at begge trenges for å gi en grundig beskrivelse av et gitt system.

Den holistiske tradisjon 
Holisme ble først fremmet av Parmenides på 500-tallet f.Kr innenfor aksetidens idéutvikling.
 
I nyere tid har begrepet «et holistisk menneskesyn» oppstått i forbindelse med sunnhet. Men holisme opptrer i mange sammenhenger, kanskje særlig innenfor økologi og i form av økosofi som hos den norske tenkeren Arne Næss. Holisme  kan også betegne et livssyn.

Holisme som livssyn 
Norge er det første land i verden med holisme som et eget livssyn. Alternativt Nettverk samlet alternativbevegelsen på 1990-tallet gjennom å gjennomføre store messer, også kalt for Alternativ Messer. Her så også Holistisk Forbund dagens lys 16. november 2002.

Forbundet utviklet egne vedtekter og en egen plattform som uttrykker hva livssynet står for https://www.holistisk-forbund.no/om-oss/verdigrunnlag. Dette verdigrunnlaget omhandler viktige holistiske standpunkt i forhold til etikk, åndelighet, økologi, bærekraft, helse og et helhetlig syn på mennesket.

Holistisk Forbund besluttet seg også for å utvikle sine egne seremonier og ritualer. I 2006 ble det utarbeidet et eget konfirmasjonsopplegg for holistisk konfirmasjon, som ble satt ut i livet året etter.

I 2009 fikk forbundet vigselsrett, og har idag over 20 godkjente ritualledere. Holistisk Forbund utfører ritualene Navnedag, Vielse og Gravferd https://www.holistisk-forbund.no/ritualer.

Referanser

Se også 
 Buckminster Fuller
 Holistisk forbund
 Panenteisme
 Synergi
 Willard van Orman Quine

Greske ord og uttrykk
Ontologi
Epistemologi
Språkfilosofi
Nordfrisisk

Nordfrisisk (nordfriisk; Sylt: Nuurđfriisk; Föhr/Amrum: nuurdfresk; Helgoland: Noorfriisk; Wiedingharde/Halligen: nordfreesk; mooring: nordfrasch; Karrharde: nordfräisch; Midt-Goesharde: noordfreesch) er et minoritetsspråk i Tyskland som brukes av cirka ti tusen personer i Nord-Friesland. Dialektene av Nordfrisisk kan man dele opp i de på fastlandet og de på øyene. Det finnes ingen variasjon som er standard selv om noen har foreslått fastlandsdialekten Mooring. Språket er en del av den større vestgermanske språkgruppen frisiske språk. 

Nordfrisisk er et utrydningstruet språk ettersom det finnes få steder der barn får opplæring i det. Unntakene er noen få landsbyer på øyene Föhr og Amrum og Risum-området. Alle som taler nordfrisisk er minst tospråklige (nordfrisisk og standardtysk). Mange er også trespråklige (nordfrisisk, standardtysk og nedertysk), og spesielt ved den danske grensen forekom det firspråklighet (nordfrisisk, standardtysk, nedertysk og sønderjysk). I det nåværende Danmark har det aldri funnes noen frisisktalende befolkning.

Eksempler 
Setningen som blir brukt til å vise de forskjellige dialektene er «Skinn, gamle måne, skinn, ropte Häwelmann, men hverken månen eller stjernene var noe sted å finne; de hadde allerede gått til sengs». (Fra: Theodor Storm: Der kleine Häwelmann.)

Dialekter på øyene 
Söl'ring (dialekt på Sylt)
„Ljucht, ual Muun, ljucht!” skriilt Häwelmann, man di Muun wiar narigen tö sen en uk di Stiaren ek; ja wiar al altermaal tö Ber gingen.
Fering-Öömrang (dialekt på Föhr og Amrum) 
„Locht, ual muun, locht!” rep Heewelmaan, man a muun wiar nochhuaren tu sen an a stäären uk ei; jo wiar al altermaal tu baad gingen.
Helgolandsk (dialekt på Helgoland)
„Lochte, ool Muun, lochte!” rüp Heäwelman, oawers de Muun wear naarni tu sin’n en uk de Steern ni; dja wear al allemoal tu Baad gingen.

Dialekter på fastlandet 
Hoorning (dialekt i Goesharde)
„Jocht, uule moune, jocht!” biilked Hääwelmoon, ors e moune waas närngs to schüns än da steere ok ai; ja weern al aal to beede gingen.
Viddingherred frisisk
„Ljocht, uuile moone, ljocht!” biilked Hääwelmuon, män e moone was näärgen to schüns än uk e steere ai; jä würn al altomoale to beerd gingen.
Halligen frisisk (selv om denne dialekten blir talt på Halligenøyene, blir den satt i gruppe med fastlandsdialektene)
„Jaacht, uale mööne, jaacht!” bölked Hääwelmoon, man de mööne woas näärngs to siinen än de steere uk ee; jä weern al altomaole to beed giangen.
Mooring (dialekt i Böking herred)
„Jucht, üülje moune, jucht!” biiljked Hääwelmoon, ouers e moune wus nargne tu schüns än e stääre uk ai; ja wjarn ål åltumååle tu beed lim.

Referanser

Se også 
 Frisisk
 Nord-Friesland
 Frisere
 De frisiske øyer

Eksterne lenker 
 de:s:Friesisch-Gesetz - Tysk wikikilde med en lov om nordfrisisk 
 Nordfrisisk etnologi 
 Nordfriisk Instituut (nordfrisisk institutt) hjemmeside (hovedsakelig på  )
 Friisk Foriining (Frisiske samfunn) hjemmeside 
 Friisk Foriining 

Germanske språk
Språk i Tyskland

frr:Nordfriisk
Lokomotivet Thomas og vennene hans

Lokomotivet Thomas og vennene hans (orig: Thomas & Friends) er en britisk animert TV-serie for barn som har gått på ITV siden 1984. Serien handler om et lite lokomotiv kalt Thomas og andre lokomotiv på øya Sodor. Serien er basert på bokserien The Railway Series, som er utgitt siden 1945 av W.V. Awdry og hans sønn og arvtager Christopher Awdry.

Det er også laget en helaftens spillefilm produsert i 2000 samt en rekke spesialepisoder og spin-off-episoder, bl.a. episoder med Jack og teamet i hovedrollen.

Serien har blitt sendt på NRK siden 1986.

Stemmer 
Siden 2008 har figurene mer bevegelse via dataanimasjon og fra 2009 har figurene fått egne stemmer foruten fortelleren. I den opprinnelige engelske versjonen hadde det tidligere The Beatles-medlemmet Ringo Starr fortellerstemmen i sesongene 1 og 2 (1984–1986), fra sesong 3 (1991-92) til 2012 har Michael Angelis fortellerstemmen, og fra sesong 17 (2013) og utover har Mark Moraghan fortellerstemmen.

I den norske versjonen tilhørte fortellerstemmen Trine Lossius Borg (sesong 1–2 (redubbet sesong 1-4)), Gro Solemdal (sesong 3-5), Terje Strømdahl (sesong 6), Kalle Øby (sesong 8-17) og Ane Barmen (sesong 18 og utover).

Referanser

Eksterne lenker 

  (engelsk)

Britiske animerte barneserier
Britiske TV-serier fra 1980-årene
TV-produksjoner på ITV
Mafalda av Savoia

Mafalda Maria Elisabetta Anna Romana av Savoia (født 2. november 1902 i Roma, død 27. august 1944 i Buchenwald) var datter av kong Victor Emmanuel III av Italia. Hun var en eldre søster av Umberto II av Italia. Hun døde i konsentrasjonsleiren Buchenwald.

Mafalda  giftet seg den 23. september 1925 i Castello di Racconigi med Philipp av Hessen-Kassel, titulær landgreve av Hessen-Kassel-Rumpenheim og barnebarn av den tyske keiseren Fredrik III. De fikk sammen sønnene Moritz Friedrich (1926–2013), Heinrich Wilhelm (1927–1999), Otto Adolf (1937–1998), og datteren Elisabeth Margaretha (1940–).

Prins Philipp hadde fått særbehandling av Hermann Göring på et tidlig tidspunkt i 1930-årene, og fikk en høy stilling i NSDAP. Han ble stilt for retten etter krigen, men slapp fri etter et par års internering. Under andre verdenskrig hadde han falt i unåde hos Adolf Hitler og blitt fengslet i 1943.

Tidlig i september 1943 reiste prinsesse Mafalda til Bulgaria for å delta i begravelsen til sin svoger Boris III. Mens hun var i Bulgaria ble hun informert om den italienske våpenhvilen med de allierte, og at hennes ektemann var satt i husarrest i Bayern, mens hennes barn var i trygghet i Vatikanet. Gestapo sendte ut arrestordre, og 23. september ble hun oppringt av hauptsturmführer Karl Hass ved den tyske overkommandoen, som fortalte at han hadde en viktig beskjed fra hennes mann. Da hun ankom den tyske ambassaden ble hun arrestert, under påskudd av at hun hadde motarbeidet tyske interesser, men det ble antatt at det var primært for å sikre seg henne som gissel overfor hennes far, den italienske kongen, for å forhindre at han skulle motarbeide tyske interesser.

Hun ble overført til München for forhør, og deretter plassert i Buchenwald konsentrasjonsleir, hvor hun døde som følge av et bombeangrep mot en ammunisjonsfabrikk innenfor leirområdet.

Hennes familie ble ikke underrettet om dødsfallet før etter det tyske sammenbruddet i krigen, men rykter om dette hadde svirret siden slutten av 1944.

I 1997 ble hun av den italienske regjeringen æret med et portrett på et frimerke.

Bildegalleri

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Roma
Italienere
Huset Savoia
Italienere fra andre verdenskrig
Fanger i tyske konsentrasjonsleire
Personer drept i luftangrep i andre verdenskrig
M29 Weasel

M29 Weasel er et beltekjøretøy fra andre verdenskrig. Den ble produsert av Studebaker, og var beregnet på bruk på snø.

De første hadde 15 tommer brede belter, senere versjoner hadde 20 tommers belter (50 cm).
M29C 'Water Weasel' var amfibieversjonen. 

I Norge ble Weaselen brukt i flere militære avdelinger. Vernepliktige soldater ble kjent med kjøretøyet og navnet, som etterhvert gikk inn i hverdagsspråket som navn på et hvilket som helst lett- eller upansret beltekjøretøy til generelle transportformål.

Eksterne lenker 
 

Militære beltevogner
Militære kjøretøyer brukt av Norges forsvar
Fagbladet

Fagbladet utgis av Fagforbundet og distribueres til forbundets medlemmer, hovedsakelig i kommunal sektor. Fagbladet er det største tidsskriftet i norsk fagbevegelse, og har et opplag på nesten 400 000. Papirutgaven kommer ut ti ganger i året. I tillegg publiseres det daglige nyheter på fagbladet.no

Fagbladet ble stiftet da Norsk Kommuneforbund og Norsk Helse- og Sosialforbund slo seg sammen til Fagforbundet i 2003. Ansvarlig redaktør er Eva Ler Nilsen.

Målgruppa er medlemmer i Fagforbundet, elever i videregående skole og studenter, ansatte og politikere i kommuner og fylkeskommuner, rikspolitikere og ansatte i departementene.

Fagbladet blir redigert i tråd med Redaktørplakaten og Vær varsom-plakaten og er medlem av Fagpressen.

Redaktører 

 Eva Ler Nilsen fra 2019
 Hege Breen Bakken fra 2016 til 2019
 Kirsti Knudsen fra 2009 til 2016

Eksterne lenker
 Fagbladet

Norske fagblader
Publikasjoner etablert i 2003
Fagforbundet
Råneå

Råneå er et tettsted i Luleå kommune i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Rundt tettstedet ligger de mindre stedene Strömsund, Jämtön, Vitå, Böle, Prästholm, Södra Prästholm, Orrbyn, Niemisel og Avafors. Rundt tre kilometer sørøst for Råneå munner Råneälven ut i Bottenviken. Europavei 4 passerer like sør for tettstedet.

Råneå var en egen kommune fram til 1968, da størstedelen av kommunen ble innlemmet i Luleå kommune. Den nordvestlige delen rundt Gunnarsbyn valgte imidlertid å slutte seg til Boden kommune. I Råneå fantes tidligere sagbruk, skofabrikk og en internatskole for länets mentalt handikappede elever.

Referanser 

Tettsteder i Luleå kommune
Södra Sunderbyn

Södra Sunderbyn er et tettsted i Luleå kommune i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Nordøst for tettstedet, mellom riksvei 97 og Malmbanan, ligger Sunderby sjukhus, som ble bygd i forbindelse med at man på 1990-tallet slo sammen sykehusene i Luleå og Boden. I Södra Sunderbyn ligger også Sunderby folkhögskola.

Ved det nye området Hammaren vokser tettstedet nesten sammen med Gammelstaden og trafikkeres av bybusser fra Luleå lokaltrafik. Södra Sunderbyn betraktes stadig mer som en bydel til Luleå.

Sport 
I Sunderbyn driver Sunderby SK virksomhet innen ishockey, fotball, skiidrett og basketball. Spesielt innen basketball har idrettslaget gjort det godt. Blant annet kommer landslagsspillerne John Rosendahl og Joel Nordin opprinnelig fra Sunderby SK.

Referanser 

Tettsteder i Luleå kommune
Samarra

Samarra (arabisk: سامراء) er en by i provinsen Salah ad Din i Irak. Den ligger like ved elven Tigris, og 120 km fra hovedstaden Bagdad. Befolkningen er anslått til å være rundt 160 000.

På 800-tallet ble Samarra hovedstad for Abbaside-kalifatet, og har fremdeles byyplanen, arkitekturen og kunst fra denne tid. Den store moskeen i byen, med sin berømte spiralminaret, er et eksempel. I 2007 utropte UNESCO byen til verdensarvsted, og klassifiserte den samtidig som verdensarv i fare.

Tusenvis av pilegrimer reiser hvert år til byen for å se den berømte moskeen Al-Askaria som ble bygd på 1600-tallet og er viktig for sjiamuslimene. Den inneholder gravstedene til den 11. og 12. sjiaimamen, Ali al-Hadi og Hasan al-Askari. Denne moskeen ble utsatt for et bombeangrep 22. februar 2006.

Eksterne lenker 
 

Guvernementet Salah ad Din
Byer i Irak
Byer ved Tigris
Verdensarven i Irak
Levanten
Statens sikkerhetshøgskole

Statens sikkerhetshøgskole var en høgskole for maritim utdanning, etablert i Haugesund i 1991, som en fusjon mellom Haugesund Maritime Høgskole og Statens Havarivernskole. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen Stord/Haugesund.

Skolen ble etablert fra 1.8.1991, etter vedtak i regjeringen høsten 1990. I Nytt fra Utdannings- og forskningsdepartementet nr. 16 i 1990 heter det:
«Etter tidligere avklaring i Regjeringen pågår nå arbeidet med sammenslåing av Statens Havarivernskole og Haugesund Maritime Høgskole. De to institusjonene representerer kompetanse som vil utfylle hverandre og danne en naturlig basis for en mer målrettet virksomhet innen sikkerhets- og beredskapsopplæring der også viktige miljøhensyn skal trekkes inn. Det er et stort og udekket behov for en større kompetanse på dette felt innen en rekke næringer som bl.a. offshore, skipsfart og i landbasert virksomhet. Forholdene ligger særdeles godt til rette for en god utdanning innen sikkerhet og beredskap i Haugesund ut fra de ressurser som allerede finnes i øvingsanlegg og i selve fagmiljøet. Det er departementets forutsetning at den nye sikkerhetshøgskolen skal legge særlig vekt på skolering i forebyggende sikkerhetsarbeid.»

Havarivernskolen hadde tidligere tilhold på Bleivik, og i 2000 ble Avdeling for sikkerhetsopplæring i Bleivik skilt ut fra høgskolen som eget aksjeselskap, ResQ A/S.

Tidligere høgskoler i Norge
Tidligere utdanningsinstitusjoner i Rogaland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1991
Utdanningsinstitusjoner nedlagt i 1994
Sikkerhet i Norge
Haugesunds historie
Armin Only

Armin Only er en nederlandsk-basert internasjonal en-natts-dancefestival basert på fremføringer og musikk av Armin van Buuren. Temaet Armin Only er brukt både for enkeltkonserter og serier av festivaler (turneer) av Armin van Buuren siden 2005. Arrangementet består av musikk av eller støttet av Armin van Buuren, spilt av ham som DJ i tillegg til lysshow, fyrverkeri og live-opptredener av andre musikere og sangere.

I 2008 var temaet for akten Imagine og van Buuren presenterte sitt nye album med samme navn.

Referanser

Eksterne lenker
 Offisielt nettsted

Musikkfestivaler i Nederland
Repeterende arrangementer etablert i 2005
2005 i Nederland
Olav Rune Ekeland Bastrup

Olav Rune Ekeland Bastrup (født 4. september 1956 i Volda), oppvokst i Hjørundfjord og Arendal, er en norsk forfatter, journalist og organist. 

Bastrup er gift med pianist og lektor Esther-Marie Albert Bastrup. Han har utgitt flere bøker, blant annet med dokumentasjon om samfunnets behandling av tatere. Han var også tidligere leder i Stiftelsen Rettferd. 

Som journalist har han arbeidet for bl.a. NRK, Morgenbladet, Aftenposten og Agderposten. Ekeland Bastrup har også arbeidet mye med overgrepssaker i institusjonsmiljø. Han tok aktivt del i debatten rundt avsløringene av seksuelle overgrep i den katolske kirke i 2010.

Som organist har han bl. a. virket som domkantor ved St. Olav domkirke i Oslo fra 1989 til 1998. I 1990 virket han en periode som organist ved Peterskirken i Roma. Ved siden av sitt forfatterskap er han i dag ansatt som kantor ved Grønland kirke i Oslo. Han er styreleder i Enerhaugen, Grønland og Tøyen historielag.

Forfatterskap 
 1993 El Jucan asfaltens sønn; historien om fakirens liv, Aschehoug, ISBN 978-82-03-17148-2
 1996 En landevei mot undergangen: utryddelsen av taterkulturen i Norge, Universitetsforlaget, ISBN 82-00-22773-1
 1999 Jubileumsskrift for Hisøy kirke gjennom 150 år, Hisøy Historielag.  ISBN 82-919900-2-6
 2005 Trefoldighet : en menighet, tre kirker, tre hundre år, utgitt av Menighetsrådet
 2006 The Virus Hunter, Kataklysmos Publishing
 2010 Vindens liv i tre og metall : festskrift til innvielsen av Mühleisenorgelet i Arendal : Trefoldighetskirkens orgel- og organisthistorie,  Arendal kirkelige fellesråd, ISBN 978-82-998515-0-3
 2018 Et åpent hus" , med  Tomm Kristiansen og Lars Martin Dahl Forlaget Press ISBN  9788232802630
 2018  Grunnlagsproblemer i vitenskapen om mennesket, medforfatter  Abstrakt forlag  ISBN  9788279353942
 2018 Lex orandi Lex credendi"  medforfatter. Efrem forlag ISBN 9788292922583
 2022 Mitt foreldreløse hjerte - taterjenta som trosset alle, Z-forlag, ISBN  9788293187578

Eksterne lenker 
 Dagbladet – Taternes undergang (bokanmeldelse)
 Blogg hos Vårt Land
 Politiske taler av Olav Rune Ekeland Bastrup, virksommeord.uib.no

Norske sakprosaforfattere
NRK-journalister
Journalister i Aftenposten
Journalister i Morgenbladet
Journalister i norske lokalaviser
Norske organister
Personer fra Arendal kommune
Personer fra Ørsta kommune
Fødsler i 1956
Semjon Timosjenko

''For den sovjetiske filmregissøren av samme navn: se Semjon Timosjenko (regissør)
Semjon Konstantinovitsj Timosjenko (1895–1970) var en sovjetisk offiser, for ettertiden mest kjent for sin innsats under den andre verdenskrig.

Liv og virke 
Han var med i kavaleriet under første verdenskrig og sluttet seg til opprørerne under den russiske revolusjon og gikk inn i Den røde hær og sluttet seg til bolsjevikene i 1919. Under den russiske borgerkrigen kjempet han på forskjellige frontavsnitt og ble etter hvert kjent med, og venn av Josef Stalin.

Etter avslutningen av borgerkrigen og den polsk-sovjetiske krig fikk han stadig høyere stillinger innen kavaleriet. I 1933 ble han sjef for Den røde hær i Hviterussland, i 1935 i Kiev, senere i Kaukasus og andre steder. I disse stillingene rapporterte han direkte til Stalin. Under invasjonen av Polen i 1939 ledet han den ukrainske front og hadde kommandoen over hele den vestlige grensen.

Han var med i kampene mot Finland under vinterkrigen i 1939 og 1940. Han deltok også ved det andre slaget ved Kharkov. I 1943 var han med og nedkjempet den tyske beleiringen av Leningrad, og i 1944 og 1945 var han på Balkan.

Etter andre verdenskrig begynte han som rådgiver for kommunisten Mao Zedong, men han sluttet etter få år. Etter hvert begynte han å arbeide innenfor Forsvarsdepartementet.

Han ble blant annet tildelt utmerkelsene Helt av Sovjetunionen og Leninordenen. For sin innsats under verdenskrigen mottok han blant annet Seiersordenen.

Referanser 

Russiske offiserer
Sovjetiske marskalker
Den russiske borgerkrigen
Sovjetere fra andre verdenskrig
Personer fra Izmail rajon i Odesa oblast
Fødsler i 1895
Dødsfall i 1970
TV Vestfold

TV Vestfold var en kommersiell lokal TV-stasjon som hadde konsesjon for og dekket hele Vestfold. Kanalen ble etablert i 1996, men hadde sin opprinnelse i TV Larvik som Harald Strømnæs etablerte i 1991. TV Vestfold ble eid av seks ansatte i kanalen, som overtok kanalen fra avisen Tønsbergs Blad i august 2009. Kanalen sendte sine programmer fra Tønsberg. Ansvarlig redaktør var Rune Nordseter.

3. desember 2007 skiftet kanalen navn til VF24, men 1. september 2009 tok den tilbake sitt opprinnelige navn. 20. oktober 2010 lanserte kanalen web-TV på hjemmesiden sin. 3. mars 2016 kom meldingen om at TV Vestfold legger ned virksomheten.

Norske lokal-TV-kanaler
Kultur i Vestfold og Telemark
Kultur i Tønsberg
TV-kanaler etablert i 1996