Motett

Motett er en komposisjon for kor, som regel basert på en kort bibeltekst. Ofte synges den a cappella, men mange motetter, særlig fra nyere tid, forutsetter et instrumentalt akkompagnement. Med koralmotett menes en gjennomkomponert salme for kor.

Etymologi 

Ordet kommer fra det franske mot som betyr «ord».

Historie

Middelalderen 
Motetten oppsto i det trettende århundre, hvor man la diskantstemme til gregoriansk sang. To av de mest kjente komponister av motetter i middelalderen er 

 Philippe de Vitry og 
 Guillaume de Machaut

Renessansen 
I denne perioden utviklet motetten seg til å bli en kort, polyfon sats for kor med en religiøs tekst som ikke nødvendigvis tilhørte en spesiell søndag eller høytid, men som kunne passe i ulike gudstjenester. Ofte brukte man tekster fra antifoner som grunnlag for motetter. 

I renessansen var madrigaler en populær musikkform, og komponistene brukte trekk fra denne formen i motetter over bibelske temaer. Palestrinas Canticum Canticorum basert på Salomos Høysang demonstrerer dette. Ofte er det språket som avgjør om det er madrigal eller motett. Madrigalene var på morsmål, motettene på latin. Etter hvert forsvant sekulære motiver fra motettene, og formen ble mer og mer knyttet til kirkemusikk.

Sentrale komponister i denne perioden er 

 Alexander Agricola
 Gilles Binchois
 Antoine Busnois
 William Byrd
 Johannes Vodnianus Campanus
 Loyset Compère
 Josquin des Prez
 John Dunstaple
 Antoine de Févin
 Francisco Guerrero
 Nicolas Gombert
 Heinrich Isaac
 Pierre de La Rue
 Orlando di Lasso
 Cristóbal de Morales
 Jean Mouton
 Jacob Obrecht
 Johannes Ockeghem
 Giovanni Pierluigi da Palestrina
 Thomas Tallis
 John Taverner
 Tomás Luis de Victoria

Barokken 

I Frankrike skiller man mellom to typer motetter i denne perioden. Petit motets er korte sakrale korkomposisjoner akkompagnert av basso continuo. Grand motets inkluderte ulike instrumenter opp til fullt orkester. Jean-Baptiste Lully inkluderte ofte deler for solister i tillegg til korpartier. Komposisjonene ble derfor større. 

Også i Tyskland ble motetter skrevet i barokkens nye språk. En av komponistene var Heinrich Schütz som laget en rekke motetter i serien Symphoniae sacrae, noen på latin og noen på tysk. En annen kjent komponist av motetter var Johann Sebastian Bach. Det er bevart seks motetter etter ham: 

 BWV 225 Singet dem Herrn ein neues Lied (1726)
 BWV 226 Der Geist hilft unser Schwachheit auf (1729)
 BWV 227 Jesu, meine Freude (?)
 BWV 228 Fürchte dich nicht (?)
 BWV 229 Komm, Jesu, komm! (1730 ?)
 BWV 230 Lobet den Herrn alle Heiden (?)

Klassisismen 
Etter Bach ble det ikke skrevet så mange motetter. Men Wolfgang Amadeus Mozart sin komposisjon Ave verum corpus er i denne sjangeren.

Romantikken 
I det 19. århundre fortsatte noen tyske komponister å skrive motetter. Særlig gjelder det 
 Anton Bruckner, som skrev på latin, og 
 Johannes Brahms, som skrev på tysk.

I Frankrike finner vi motetter av 
 Camille Saint-Saëns og 
 César Franck

En motett med engelsk språk kalles gjerne for anthem, slik som Edward Elgar's tre motetter/anthems

20. århundre 
Også i det 20. århundre har det vært komponister som har skrevet i denne formen. Det gjelder 
 Ralph Vaughan Williams
 Hugo Distler 
 Ernst Krenek 
 Giorgio Pacchioni
 Francis Poulenc

Norske komponister av motetter 

Noen norske komponister har skrevet motetter. Det gjelder blant annet disse:
Eyvind Alnæs: Julemotett
Conrad Baden: Salme 104, opus 4 nr. 1, 1935
Salme 116, opus 4 nr. 3, 1936
Julemotett, verk 47 nr. 3, 1954
Åtte motetter for 4-stemmig blandet kor a cappella opus 66, 1965
To motetter. Opus 80 nr 1 og 2, 1961
To motetter. Opus 80 nr 3 og 4, 1964
Timen er kommet. Motett, opus 80 nr. 6, 1967
Talsmannen. Motett opus 80 nr. 7, 1969
Trøst mitt folk, Motett for blandet kor, opus 88 nr. 2, 1970
4 solomotetter fra Johannesevangeliet for sang og orgel, opus 111, 1966-76
3 solomotetter for dyp stemme og orgel, opus 123, 1979
Søk Herren mens han finnes, opus 130 nr. 2, 1983
Så har Gud elsket verden. Motett opus 130 nr. 5, 1984
Herre, jeg har deg hjertelig kjær. Motett opus 130 nr. 6, 1984
Jeg løfter mine øyne. Motett opus 130 nr. 7, 1984
Trygve Fischer: Tre motetter for blandet kor
Harald Gullichsen: Vintreet
Kjell Habbestad: Motett for blandet kor
Stig Wernø Holter: 
De første og de siste
Halleluja-motett til Jesu dåps søndag
Din herlegdom, Frelsar, me undrande ser
Herren er på dette sted
Gud har gitt oss evig liv
Egil Hovland: Sennepskornet, motett for 4-st. kor med orgel  
Guttorm Ihlebæk: For so elska Gud verdi
Halfdan Kjerulf Motett: Herre, Herre, jeg kaller på deg 
Lars Mæland: Motett: Dere må fødes påny 
Knut Nystedt: Hvilket menneske bIant dere,
Sannhetens Ånd.
Arne Rodvelt Olsen: Motett: Se, vi går opp til Jerusalem
Når Talsmannen kommer
Motett: Da nu Kristus er i kjødet
Motett: Jeg er det levende brød 
Motett. Han er såret for våre 
Motett: For ingen av oss  
Motett: Marias lovsang    
Guttorm Skauen: Hvem er den største
Dersom vi bekjenner, evangeliemotett
Bjarne Sløgedal: Han som oppreiste Herren Jesus : motett for tostemmig barnekor og orgel.
Njål Steinsland: Motett: Guds ord 
Motett: Å dyp av rikdom 
Fartein Valen:
Op. 12: Hvad est du dog skiøn (H. A. Brorson) – motett for blandet kor alene (1930)
Op. 14: To motetter for kvinnekor alene (1931)
 1.Quomodo sedetsola civitas
 2. Regina coeli laetare
Op. 15: To motetter for mannskor alene (1931)
 1. O Salutaris Hostia
 2. Quia vidisti me
Op. 16: To motetter for blandet kor alene (1931–32)
 1. Etdices in die illa
 2. Deus noster refugium et virtus
Op. 25: Kom regn fra det høie (Josua Stegmann/Brorson) – motett for kvinnekor alene (1936)
Op. 26: O store Konge, Davids Søn (N. A. Urbimontanus) – motett for mannskor alene (1936–37)
Op. 27: Vaagn op, min Sjæl (Thomas Kingo) – motett for blandet kor alene (1937)

Thorleif Aamodt Motett: "Herre, du har kalla" 
Motett: "Gud viser sin kjærlighet"

Musikalske former
Kirkemusikk
Renessansemusikk