alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Traktaten i Berlin, 1878

Traktaten i Berlin i 1878 var den endelige avtalen fra kongressen i Berlin (13. juni-13. juli 1878), holdt på initiativ fra Otto von Bismarck, hvor stormaktene Tyskland, Østerrike-Ungarn, Storbritannia, Frankrike, Italia, Russland og Det osmanske riket reviderte traktaten fra San Stefano, signert 3. mars samme år.

Avtalen anerkjente uavhengigheten til fyrstedømmene Romania, Serbia og Montenegro. Det nordlige Bulgaria ble et autonomt fyrstedømme under formell osmansk overhøyhet, mens søndre del, Øst-Rumelia, forble en osmansk provins med mer begrenset autonomi, som et mottrekk mot russiske planer for et «stor-Bulgaria». Den osmanske provinsen Bosnia-Hercegovina og det tidligere Novi Pazar-Sandsjak (militærdistrikt) ble plassert under østerriksk-ungarsk okkupasjon, selv om begge områder formelt forble deler av Det osmanske riket.

De tre nye uavhengige statene erklærte seg deretter som kongeriker (Romania i 1881, Serbia i 1882 og Montenegro i 1910), mens Bulgaria krevet full uavhengighet i 1908 etter å ha blitt forent med Øst-Rumelia i 1885. Østerrike-Ungarn annekterte Bosnia-Hercegovina (som kondominium) i 1908, noe som førte til en stor europeisk krise.

Litteratur 
 Anderson, M.S. The Eastern Question, 1774–1923: A Study in International Relations (1966) online 
 
 Langer, William L. European Alliances and Alignments: 1871-1890 (1950) pp 151–70. Online
 
 , Focus on the aftermath.
 Munro, Henry F. The Berlin congress (1918) online free, 41pp of text, 600 pp of documents
 Stavrianos, Leften Stavros. The Balkans since 1453 (1958).
 
 

Internasjonale avtaler
Berlins historie
Osmanske traktater
Britiske traktater
Italienske traktater
Franske traktater
Russiske traktater
Baden

Baden er et område i den sydvestlige delen av det nåværende Tyskland, og utgjør grovt sett den vestlige delen av den nåværende delstaten Baden-Württemberg. Markgrevene av Baden var en gammel fyrsteslekt med navn etter borgen Hohenbaden i Baden-Baden. I løpet av middelalderen og de senere århundrene skaffet de seg et territorium mellom Schwarzwald og Rhinen og delte seg i flere linjer, som ble samlet til ett markgrevskap i 1771.

Napoleon 
I forbindelse med oppløsningen av det hellige tysk-romerske riket i 1806 opphøyde Napoleon Baden til et storhertugdømme og Baden fikk tildelt så mange nye territorier at arealet femdoblet seg. Baden var deretter en suveren stat, og etter revolusjonen i 1848 også en av de aller mest liberale blant de tyske statene.

Det tyske keiserrike 
I 1871 ble Baden ett av forbundslandene i det nye tyske keiserriket og grenset dengang til rikslandet Elsass-Lothringen, kongeriket Bayern, storhertugdømmet Hessen (Hessen-Darmstadt),  kongeriket Württemberg, kongeriket Preussen (Hohenzollern) og Sveits. Hovedstad var Karlsruhe.

Det 20. århundre 
I 1918 ble Baden republikk. I 1952 ble Baden slått sammen med Württemberg-Baden og Württemberg-Hohenzollern og dannet den nye staten Baden-Württemberg.

Annet 
 Baden er i dag et kulturelt begrep og særlig Syd-Baden er kjent for sitt milde klima og gode viner. Den gamle stammesbetegnelsen alemannisk brukes ofte både som betegnelse for den badiske dialekten og om badiske særegenheter generelt.
 Sverige-Norges siste felles kronprinsesse, Viktoria, var en badisk prinsesse.
 Badische Staatseisenbahnen bygget jernbanen fra Mannheim til Basel. Fra tanken oppsto i 1835 gikk det 20 år før var linja ferdig frem til Basel.

Tidligere tyske forbundsstater
Historiske stater og riker i Europa
Løp, Lola, løp!

Løp, Lola, løp! (originaltittel Lola rennt) er en tysk filmthriller fra 1998 av regissøren Tom Tykwer, med Franka Potente i hovedrollen.

Handling

Filmen, som foregår i Berlin, er sentrert rundt «Lolas» forsøk på å skaffe 100 000 tyske mark på tyve minutter for å redde kjæresten «Mannis» liv. Pengene tilhører kriminelle, som han har glemt igjen på T-banen i et hodeløst øyeblikk. Han ringer «Lola», og spør om hun kan hjelpe. Faren hennes er bankdirektør. «Lola» løper rundt i Berlin for å nå farens bank, og få pengene av ham. Når planen ikke lykkes, raner hun og «Manni» en butikk, og «Lola» blir skutt av en politimann.

Mens hun dør, starter filmen tilsynelatende på nytt, den hopper tilbake til der hun snakket med «Manni» i telefonen, og igjen prøver hun å få pengene fra faren. Imidlertid skjer en liten handling annerledes i begynnelsen, og resultatet blir fullstendig forskjellig. Hun kommer inn på farens kontor idet han og hans kollega krangler om deres forhold. Hun går derifra, men nede i resepsjonen tar hun pistolen fra vakten og ender opp med å rane faren. Hun bringer pengene til «Manni», men da han passerer gaten blir han kjørt ned av en ambulanse.

Filmen starter en tredje gang. Hun kommer frem til farens bank bare for å se ham kjøre vekk. Hun løper da gjennom byen og ber om hjelp fra djevelen. Hun kommer til et kasino og vinner pengene, men når hun treffer «Manni» har han i mellomtiden fått dem tilbake fra den hjemløse mannen som stjal dem fra ham, og situasjonen er under kontroll. Filmen ender når «Manni» spør «Lola» hva som er i bagen hennes.

Gjennom hele filmen dumper «Lola» hele tiden inn i folk, snakker til dem, eller passerer dem, og livene deres blir fullstendig endret som et åpenbart resultat (i et scenario vinner en kvinne lotteriet og blir rik, i et annet forblir kvinnen fattig og barnet hennes tas fra henne av sosialarbeidere). Det er i stor grad en film om konsekvenser og samhandling, og den ser ut til å benekte eksistensen av skjebne, eller å definere skjebne som noe tenkbart, som gjennom hver enkelt beslutning et menneske foretar kan endres.

Rolleliste

Eksterne lenker 
 
 

Tyske filmer
Thrillerfilmer
Filmer fra 1998
Berlin i kunsten
Tyskspråklige filmer
Kjønnsorgan

Kjønnsorganer er de deler av en organisme som inngår i forplantning. De er spesialiserte organer eller organsystemer for kjønnet formering. Både planter og dyr kan ha spesialiserte forplantningsorganer. Et annet ord er genitalia som et fellesnavn for mannlige og kvinnelige ytre forplantningsorganer for alle pattedyrartene. For menneskene som sosialt vesen har de fleste kulturer hatt sterke restriksjoner på å vise disse fram offentlig. Unntak finnes fortsatt, blant annet i Afrika.

I dyreverdenen forøvrig varierer det sterkt. Hvalene viser trolig ikke genitalia utenom paringssesongen, mens en del apearter har sterkt avvikende farge spesielt rundt hunnenes genitalia.

Dyrs kjønnsorganer 
Hos dyr er disse organene oftest utformet ulikt hos hanner og hunner, ofte slik at overføring av spermier fra hannen til hunnen skjer ved at hannens reproduksjonsorgan føres inn i hunnens reproduksjonsorgan, hvoretter spermiene deponeres inne i hunnen. De fleste dyr som har indre befruktning, har ytre kjønnsorganer, men ikke alle; hos majoriteten av fugler skjer forplantningen ved at spermier overføres fra hannens kloakkåpning til hunnens kloakkåpning.

Pattedyrs kjønnsorganer 
Forplantningsorganer består hos hunner av pattedyr av tre hoveddeler: 1) eggstokker (ovarier) som danner egg, 2) livmor (uterus) der forsterutviklingen foregår og 3) skjede (vagina) som er et mottaksapparat for spermier. Hos hanner av pattedyr består forplantningsorganene oftest hovedsakelig av 1) to testikler som produserer spermier, 2) prostata som produserer sædvæske og 3) penis som fungerer som leveringsapparat for spermier.

Kjønnsorganene brukes også til urinering. Hos hannindivider tjener åpningen på penis til både sæduttømming og urinering, mens hunnindivider har en særskilt urinåpning som befinner seg mellom klitoris og vagina.

Menneskelige kjønnsorganer 
 Hos mannen: penis (inkludert forhuden), testiklene, prostataen, sædlederne, sædblærene
 Hos kvinnen: vulva (først og fremst klitoris), kjønnsleppene, vagina, egglederne, eggstokk, livmor

Kjønnsorganer hos insekter 
Hos insekter heter hannens forplantningsorgan aedeagus.

Se også
 Forplantningssystem
Marija Sjarapova

Marija Jurjevna Sjarapova (russisk Мария Юрьевна Шарапова; født 19. april 1987 i Njagan i Sibir) er en tidligere russisk profesjonell tennisspiller. Hun er én av seks kvinner som har vunnet alle fire Grand Slam-titlene i løpet av karrieren. Dette klarte hun 9. juni 2012 da hun endelig tok sin første singletittel på Roland-Garros (French Open).

Sjarapova var flaggbærer under åpningen av Sommer-OL i London i 2012.

Bakgrunn 
Sjarapovas foreldre kommer opprinnelig fra Homel i Den hviterussiske sovjetrepublikk (Belarus), men familien flyttet til Russland i 1986 etter Tsjernobylulykken.

Hun er 188 cm høy.

Tennis-karriere

2004 
I 2004 ble Sjarapova den nest yngste kvinnelige Wimbledon-vinneren gjennom tidene (etter Martina Hingis) ved å slå tittelforsvareren Serena Williams i strake sett (6-1, 6-4). Hun ble samtidig den første russiske spilleren som vant Wimbledon-turneringen.

2006 
I 2006 vant hun sin neste Grand Slam-turnering ved å slå Justine Henin-Hardenne i finalen i US Open.

2007 
Hun tapte finalen i Australian Open i 2007 mot Serena Williams med 1-6, 2-6.

2008 
I januar 2008 vant hun sin tredje Grand Slam-turnering, da hun vant Australian Open. Hun tapte ikke et eneste sett i turneringen og i finalen beseiret hun serbiske Ana Ivanović med 7-5, 6-3.

2011 
I Wimbledon-turneringen 2011 kom hun igjen til finalen, men ble der slått av tsjekkeren Petra Kvitová.

2012 
Vant sin første French Open-tittel på Roland-Garros-banene i Paris etter 6-3, 6-2 over italienske Sara Errani.

2014 
Hun vant sin andre tittel på Roland-Garros-banene etter en seier mot Simona Halep.

Doping 
7. mars 2016 offentliggjorde Sjarapova at hun hadde testet positivt på stoffet meldonium. Stoffet ble satt på listen over forbudte stoffer av WADA 1. januar samme år, og hun hevdet at hun var uvitende om det siste tillegget til dopinglisten. Hun fikk i seg stoffet gjennom en medisin legen hadde gitt henne siden 2006 grunnet magnesiummangel, en familiehistorie med diabetes, og en uregelmessig EKG.

OL-medaljer 
 2012  London -  Sølv i tennis, single damer  Russland

Grand Slam-titler 
  Wimbledon:
 Single damer – 2004 (hun beseiret Serena Williams med 6-1, 6-4 i finalen)
  US Open:
 Single damer – 2006 (hun beseiret Justine Henin med 6-4, 6-4 i finalen)
  Australian Open:
 Single damer – 2008 (hun beseiret Ana Ivanović med 7-5, 6-3 i finalen)
  French Open:
 Single damer – 2012 (hun beseiret Sara Errani med 6-3, 6-2 i finalen)
 Single damer – 2014 (hun beseiret Simona Halep med 6-4, 6-7, 6-4 i finalen)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Russiske tennisspillere
Olympiske sølvmedaljevinnere for Russland
Medaljevinnere under Sommer-OL 2012
Deltakere for Russland under Sommer-OL 2012
Tennisspillere under Sommer-OL 2012
Personer fra Khanty-Mansia
Dopingsaker
Spansdalen

Spansdalen (nordsamisk: Ruŋgu eller Ruŋgovuopmi) er en dal i Lavangen kommune i Troms. Spansdalen er den største canyonen i Norge, og er ca. 8,5 kilometer lang, utgravd av Spansdalselva. I dalbunnen av canyonen ligger Sneveien (100 moh.) øverst, og nederst til under Holmen (30 moh.). Fjellet på nordsiden er Trosen (1217 moh.), og på sørsiden av dalen ligger Spanstind (1457 moh.) (Čohkka/Stuor(ra)čohkka/Ruŋggučohkka) med fossen Henrikkafossen (Heandrihkágorži). Fylkesvei 84 går nede i bunnen av dalen. (Ta av E6 på Fossbakken, etter 1 kilometer går fylkesvei 84 ned i dalen.)

I dag er det mest vanlig å bruke den korte formen av det samiske stedsnavnet. I nedre del av Spansdalen ligger bygda med samme navn (nordsamisk Ruŋgu). Navnet Ruŋgu betegner topografien på stedet.

De fleste av bygdas ca. 100 innbyggere (2009) er etterkommere etter svenske reindriftssamer som for ca. 200 år siden ble bofaste i det som hadde vært deres sommerbeiteland. Det er først i folketellingen av 1825 at de første bofaste samene kommer til syne i skriftlige kilder, men man kan regne med at de ble mer bofaste her fra slutten av 1700-tallet.

Referanser 

Daler i Troms og Finnmark
Bosetninger i Lavangen
Kongsberg Jazzfestival

Kongsberg Jazzfestival er Norges største jazzfestival og har blitt arrangert årlig i Kongsberg i Buskerud siden 1964. 

Festivalen ble opprinnelig arrangert av jazzklubben Jazz Evidence, men ble snart organisert som en selvstendig forening. Nå er festivalen organisert som en stiftelse. Festivalen arrangeres hvert år i uke 27.  

I 2016 solgte festivalen hele  billetter. I 2013 ble det solgt i overkant av  billetter, mens i jubileumsåret 2014 ble det solgt  billetter, noe som da var rekord. I 2015 ble det solgt 27 200 billetter. 

I 2020 ble Ragnhild Menes ny festivalsjef for Kongsberg Jazzfestival.

Profil

Kongsberg Jazzfestivals overordnede målsetting er å presentere musikk med høy kvalitet. Festivalens programprofil er tredelt:
 nyskapende og grensesprengende musikk
 jazz for jazzinteresserte
 folkelig musikk med aksept i jazzmiljøet og kommersielt potensial

Historisk sett er Kongsberg Jazzfestival kjent som festivalen der det alltid blir presentert interessant og nyskapende musikk, både med norske og internasjonale utøvere. Festivalen har alltid et representativt utvalg artister innen frijazz og innen nye retninger i improvisert musikk.

Spillesteder
 Tubaloon
 Festivalgata
 Jazzboksen
 Magazinet
 Lysthusscenen
 EnergiMølla
 Kongsberg kino
 Musikkteateret i Krona
 Christians kjeller
 Galleri Åkern
 Odd Fellow
 Smeltehytta

Tidligere spillesteder
 Kongsberghallen
 Pavescenen
 Kongens gruve
 Midgard (Hovedkontoret til FMC Technologies)
 Gyldenløve hotell

Musikerprisen
Årlig deler festivalen ut en pris til markante norske jazzartister av året. Prisbeløpet er på kr 200 000 , som i beløp gjør den til Norges største jazzpris. Prisen har tidligere hatt navn som DNB-Prisen, DnB NOR-prisen, Vital-prisen og KlartSvar-prisen, etter hvem som har sponset prisen opp gjennom årene.
Utdelingen skjer på jazzfestivalens siste dag, og prisen ble i mange år utdelt av Knut Borge. Som en del av prisen holder vinneren konsert på festivalen året etter.

Vinnere

Artister på Kongsberg Jazzfestival 

Kongsberg Jazzfestival har presentert både legendariske internasjonale artister og nye, spennende artister og konstellasjoner siden «Jazzweekenden» ble arrangert i 1964. Videre følger et lite utvalg:
 Stevie Wonder
 Sonny Rollins
 Chick Corea
 Pat Metheny
 Ornette Coleman
 Diana Krall
 Herbie Hancock
 Jan Garbarek
 Nils Henning Ørsted Pedersen
 Dee Dee Bridgewater
 Charles Mingus
 Wayne Shorter
 Dianne Reeves
 McCoy Tyner
 Radka Toneff
 Bobby McFerrin
 Weather Report
 Röyksopp
 Sonic Youth
 Cassandra Wilson
 BB King
 Bo Diddley
 Jamie Cullum
 Nigel Kennedy
 Joshua Redman
 Buddy Guy
 John Scofield
 Timbuktu
 Kygo
 Karpe
 Sting

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Kongsberg Jazzfestival på Facebook
  Kongsberg Jazzfestival på Twitter
  Norwegian Road Trip - John Kelmans reise på KJF og MoldeJazz i All About Jazz
  Kongsberg Jazzfestival - omtale på nettstedet goscandinavia.about.com

Jazzfestivaler i Norge
Repeterende arrangementer etablert i 1964
Kultur i Kongsberg
Musikkfestivaler i Viken
Opium

Opium er lufttørket saft fra umodne frøkapsler fra opiumsvalmuen (Papaver somniferum L. eller synonymet paeoniflorum). For å utvinne opium skrapes frøkapslene med en skarp kniv eller liknende, slik at saften i kapslene siver ut. I løpet av noen timer størkner denne saften og blir brun eller sort. Dette kalles råopium.

Opium inneholder mange forskjellige alkaloider, bl.a. morfin, kodein, tebain og papaverin. Medikamenter basert på morfinlignende opiumsalkaloider kalles opiater, en undergruppe av opioidene som er forbindelser med morfinlignende effekt. Opium blir omsatt både i det legale og illegale marked, og er opphav til en rekke legemidler.

Opium kan bli foredlet til heroin. Tommelfingerregelen er at ti kilo opium blir til én kilo heroin.

Afghansk opium 
Afghanistan står for dyrkingen av 92 prosent av  opiumsvalmuene i verden. Det skjedde en fordobling av opiumsproduksjonen i republikken fra 2005 til 2007 til  tonn.

Se også 
 Opiat – Opioid
 Morfin – heroin
 Psykoaktivt stoff
 Røyking
 Opiumsvalmue
 Opiumkrigene

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Opioider
Narkotika
Røyking
Fartøy

Fartøy er egentlig en betegnelse på et transportmiddel som går til vanns, et skip eller en større båt som er egnet for bruk i rom sjø. Sjøveisreglene definerer fartøy som «enhver farkost, innbefattet farkoster uten deplasement, sjøfly og WIG-fartøy, som brukes eller kan brukes som transportmiddel på vannet». Den egentlige betydningen av begrepet er «redskap til å fare/reise med».

Avgrensningen mellom fartøy og farkost er noe uklar, men farkost innbefatter også mindre båter og skip.

I utvidet betydning omfatter fartøy i dag også luftfartøy og romfartøy.

Se også 
 Kjøretøy – tilsvarende transportmiddel på land

Eksterne lenker 
 
 Norsk Forening for Elektro og Automatisering (NFEA) arrangerer konferansen kalt Avanserte Fartøyer. Konferansen tar for seg digitalisering, autonomi og teknologiløsninger samt rammebetingelser og forskningsnytt innen skipsindustrien. Se https://nfea.no/arrangementer/  Her finner du både kommende og tidligere versjoner av konferansen.

 
Skipsterminologi
Andeby

Andeby (på engelsk Duckburg) er en by i den fiktive staten Calisota i USA, begge skapt av tegneserieskaperen Carl Barks. Det antas at Andeby og Calisota ville ha ligget i California, nord for Los Angeles og San Francisco dersom de skulle plasseres i den virkelige verden. Andre har plassert Andeby i nærheten av Disney-studioene i Burbank, California.

Andeby er blant annet hjemmet til Disney-figurene Skrue McDuck og Donald Duck, kjent i Norge fra tegneseriebladet Donald Duck & Co.

Historie 
Francis Drake gikk i land på Amerikas vestkyst den 17. juni 1579. Drake og hans menn kalte området Nova Albion og gjorde krav på det i Elisabeth Is navn. Her bygde Drake et fort, kalt «Drakestaden», på toppen av «Daudhestbakken» senere forandret til «Daudbilbakken» (navnet er av nyere tid). Nova Albion forble mer eller mindre ukjent inntil Kornelius Kvakk i 1818 kom til Drakestaden for å handle med de engelske soldatene som da holdt til der. Mens Kornelius var der, ble fortet angrepet av spanske soldater som var sendt ut av kong Ferdinand for å erobre land i «den nye verden». De spanske soldatene drev engelskmennene på flukt, men Kornelius ble igjen i fortet og klarte å skremme spanjolene fra stedet kun få timer etter erobringen. Rett før britene flyktet hadde imidlertid den britiske kommandanten overdratt Drakestaden til Kornelius, som nå eide stedet og kalte det «Andebyfortet».

Kornelius Kvakk regnes som grunnleggeren av byen som så vokste opp rundt bakketoppen og Andebyfortet, men det var likevel ikke før Skrue McDuck kom til Andeby i 1902 at stedet ble til det Andeby vi kjenner i dag.

Skrue McDuck bygde sitt kjente kontorbygg, Pengebingen, over det stedet hvor Andebyfortet hadde stått, og dette er fremdeles det mest kjente byggverket i byen. En annen kjent severdighet er statuen over byens grunnlegger, Kornelius Kvakk, også oppført av Skrue McDuck.

Kjente beboere i Andeby 
Innbyggere i Andeby sorteres noen ganger i Museuniverset og Andeuniverset. Merk at oversettertradisjonene varierer: Skandinavisk tradisjon lar Andeby være hjembyen til Mikke Mus like så vel som Donald Duck, men i engelsk versjon bor gjerne Mikke og karakterene i museuniverset i «Mouseton» heller enn «Duckburg». Det er da snakk om to forskjellige byer, selv om de kan være tenkt som nabobyer.

 Skrue McDuck
 Bestemor Duck
 Donald Duck
 Ole Duck
 Dole Duck
 Doffen Duck
 Dolly Duck
 Hetti, Netti og Letti
 Mikke Mus
 Minni Mus
 Frøken Vable

 Langbein
 Guffen Gås
 Anton Duck
 Politimester Fiks
 Nabo Jensen
 B-gjengen
 Guldbrand Gråstein
 Rikerud
 Petter Smart
 Svarte-Petter
 Skaftetryne

 Snipp og Snapp
 Spøkelseskladden
 Rotor McKvakk
 Klara Ku
 Klaus Knegg
 Inspektør Olsen
 Klodrik
 Pluto
 Magica fra Tryll (bor egentlig på Vesuv i Italia, men besøker hyppig Andeby for å stjele lykketiøringen).

Litteratur 
 Jon Gisle:  Donaldismen. Et muntert-vitenskapelig studie over Donald Duck og hans verden, Oslo: Gyldendal, 1973

Eksterne lenker 
 Andeby Online
 Andeby i Dag

Disney-tegneserier
Fiktive steder

en:Duck universe#Duckburg
Intelligens

Intelligens (fra latin intelligere, å forstå, begripe, innse, avgjøre) er den mentale evnen til å forstå sammenhenger. Til intelligensen regnes vanligvis evnen til å lære, å resonnere, å planlegge, å løse problemer, å tenkte kritisk og abstrakt, samt til å forstå ideer, språk og kompliserte årsakssammenhenger.

Arvelighet
Det antas at 40 til 60% av intelligensen er arvet, mens resten avhenger av omgivelsene. Forskere ved University of Washington tror at barn arver intelligensen først og fremst fra moren. Man tror også at amming øker barnets intelligens.

Intelligens og utvikling
Intelligens er ikke statisk, noe som er en av grunnene til at mennesker kan få nedsatt kognitiv funksjonsevne (et ofte brukt begrep brukt i psykiatrien) på grunn av blant annet traumer. Nedsatt funksjonsevne skyldes ofte at «støyet» en har opplevd opptar underbevisstheten og gir betydelig grad av tap av fokus, nøyaktighet, vilje til å tenke dype tanker og tidslengden en klarer å tenke på et problem.

Studier gjort av de amerikanske universitetene Havard, MIT og Yale har vist at meditasjon øker hjernemassen i voksen alder. Det er derfor slik at hjernen vokser hele livet, og følgelig intelligensen.

Basert på studier av elefanter (som har noe liknende hjernestruktur som mennesker) har det vist seg at størrelsen på hjernen kan være avhengig av hvorvidt en har opplevd traumer tidligere i livet. Dette bidrar til å underbygge påstanden om at utviklingen av hjernen blir sterkt påvirket av stressfaktorer, og følgelig at utviklingen av ens intelligens kan påvirkes av normene som er i et samfunn da normene er med på å sette grense for mengde stressfaktorer i et samfunn.

Intelligens og selvkontroll
Intelligens er ifølge studier gjort av UIT mindre viktig enn selvkontroll (at man tenker før en sier/gjør noe) hva angår om en vil oppnå suksess eller ikke suksess i livet.

Intelligenskvotient (IQ)
For å få en målbar verdi på intelligens forsøker man i blant å måle intelligens med intelligenskvotient (engelsk «Intelligence Quotient (IQ)»). Den samme person kan oppnå forskjellige resultater med forskjellige tester.

Måltallet for klinisk intelligens er IQ og oppgis som et tall som relaterer seg til en normalfordelingskurve i befolkningen. Forventningsverdien (middeltallet) er lik 100 IQ. En av de vanlige normalfordelings-modellene i dag er normalfordelingskurve med standardavvik = 15 poeng. Normal IQ regnes i disse fra 85 poeng til 115 poeng. Under 85 poeng regnes som lavt, og over 115 poeng regnes som høyt.

Foreninger
Det finnes flere foreninger som samler mennesker av spesielt høy IQ. Av disse er Mensa mest kjent, og foreningen tar opp medlemmer som kan vise til to hele standardavvik over normal eller til over 131 IQ-poeng.

Intelligens og «intelligence»
På engelsk brukes ordet «intelligence» både om intelligens som beskrevet i denne artikkelen, og om etterretning som i militær etterretning, samt om innsikt som i forretningsinnsikt («business intelligence»). I nøyaktig norsk er det ikke riktig å bruke ordet «intelligens» om etterretning.

Referanser

 
Psykologi
Estlandsk krone

Estlandsk krone (estisk: kroon flert. kroonid) var valutaen i Estland. 1 kroon var inndelt i 100 sent. Valutakoden var EEK. 

Estlandske kroner ble første gang innført i 1928, da den tok over som myntenhet etter estlandske mark (innført 1921). Da Estland ble innlemmet i Sovjetunionen ble estlandske kroner avskaffet til fordel for sovjetiske rubler. I juni 1992 ble rublene avskaffet og den estlandske kronen gjeninnført. Kroon ble bundet til tyske mark den 20. juni 1992, og deretter til euro den 1. januar 1999. Den 28. juni 2004 ble kursen satt til 1 euro = 15,64660 estlandske kroner. 

Estlandske kroner ble erstattet av euro 1. januar 2011.

Historisk valuta
Estlands økonomi
476



Begivenheter 
Siste rest av Romerriket går under når Odovakar avsetter den siste romerske keiseren, Romulus Augustulus (se også Slaget om Ravenna (476)). Man anser dette som slutten på oldtiden og starten på Middelalderen.

476