alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Liste over ordførere i Hadsel

Liste over ordførere i Hadsel er en liste over personer som har vært ordførere i Hadsel kommune.

 Aina Johanne Nilsen, 2020–, Senterpartiet
Kurt Eirik Jenssen, 2019–2020, Sp
Siv Dagny Aasvik, 2015–2019, Ap
Kjell-Børge Freiberg, 2007–2015, Frp
Reidar Johnsen, 2003 – 2007, Sp
Ørjan Robertsen, 1999 – 2003, Ap
Hugo Olsen, 1987 – 1999, Ap
Ingegjerd Solum 1985 – 1987, Ap
Dag Jostein Fjærvoll, 1979 – 1985, KrF
John Kristiansen, 1975 – 1979, H
Elnar Bårdsen, 1974 – 1975, Ap
Trygve Pettersen, juli 1972 – desember 1973, Ap
Egil Karlsen, juni 1972 – juli 1972, V
Bjarne Bendiksen, 1968 – 1971, Ap
Edmund Fjærvoll, 1959 – 1963, KrF 
Edmund Fjærvoll, 1963 – 1967, KrF
 Olav Dahl, herredsagronom, med varaordfører Ragnvald Pedersen (1945)
 O. Fjellstad (Ap) - vara Nelson Johnsen (Ap) (1934 – 1937)
 Håvard Hanssen - vara Peder Kjørstad (1928 – 1931)
 K. L. Leknes (Venstre) (1919 – 1928) - vara Thomas Ellingsen Kvitnes (socialist) (1919 - ?)
 Carl Martin Ellingsen (ukjent periode)
 Sofus Arctander, 1872–1878

Referanser

Kilder 
 Edgar Hovland: Vi bygger videre Hadsel bygdebok II ISBN 82-993564-2-3 kapittel 14

Eksterne lenker
 

Hadsel
Litteraturåret 1986

Litteraturåret 1986 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1986.

Fødsler

Dødsfall
10. januar - Jaroslav Seifert, tsjekkisk poet, nobelprisvinner (født 1984)
15. januar – Josef Högstedt, svensk forfatter og poet
24. januar – L. Ron Hubbard, amerikansk science fiction-forfatter, grunnlegger av Scientologikirken. 
11. februar – Frank Herbert, amerikansk science fiction-forfatter.
22. mars - Harriette Simpson Arnow, forfatter fra USA (født 1908)
15. april – Jean Genet, fransk forfatter.
30. april – Odd Solumsmoen, norsk forfatter (født 1917)
29. mai – Helmer Grundström, svensk forfatter.
14. juni – Jorge Luis Borges, argentinsk forfatter (født 1899)
23. juni – Kåre Siem, norsk musiker og forfatter (født 1914)
6. august - Beppe Wolgers, svensk forfatter, poet, oversetter, entertainer (født 1928)
7. august – Kathrine Aurell, svensknorsk forfatter og manusforfatter.
4. november – Thorolf Rafto, norsk professor i økonomisk historie (født 1922)
7. desember – Per Amdam, norsk litteraturhistoriker (født 1921)
12. desember – Per-Erik Rundquist, svensk forfatter og manusforfatter
28. desember
Andrej Tarkovskij, russisk regissør, forfatter og skuespiller.
John D. MacDonald, amerikansk forfatter (født 1916)

Prisvinnere
 Carl Emil Englund-priset: Bernt Erikson
 Det Danske Akademis Store Pris: Henrik Stangerup
 Holberg-medaljen : Halfdan Rasmussen
 Litteraturfrämjandets stora romanpris: Sara Lidman
 Nobelprisen i litteratur: Wole Soyinka, Nigeria

Hendelser

Nye bøker

Skjønnlitteratur

A - G
A Matter of Honour av Jeffrey Archer
Anneksets hemmelighet (The Secret of Annexe 3) av Colin Dexter 
Barn av Andromeda av George Johansson
Bebådelsen av Mare Kandre
Colombus ankomst av Lars Saabye Christensen
Coq Rouge - Rød Hane av Jan Guillou
Dans som en sommerfugl – stikk som en bie av Frode Grytten 
De levendes land av Carl Fredrik Engelstad 
Det 7. klima av Kjartan Fløgstad 
Dvergen og isfuglen av Roar Sørensen

H - N
Howl's Moving Castle av Diana Wynne Jones
Hudløs himmel av Herbjørg Wassmo
Hvite niggere av Ingvar Ambjørnsen 
Johnny - en film av Håkan Sandell
Leo Africanus av Amin Maalouf
Lille Orlando av Finn Carling
Livet på Gården. Lillebror och Fåren, Marit Paulsen
Mirror of Her Dreams, The av Stephen R. Donaldson
Mørk himmel over Puerto Bravo av Tore Hamsun 
Nullpluss av Gert Nygårdshaug

O - U
Pakkis av Khalid Hussain
Regnbågen har bara åtta färger av Peter Pohl
Ord och avsikt av Jan Myrdal
Robot Dreams av Isaac Asimov
Rosor från döden av Jan Mårtenson
Rød storm Red Storm Rising av Tom Clancy
Sammansvärjningen av Olle Häger
Självklart, Sune av Anders Jacobsson og Sören Olsson
Skammens barn  
Statsrådets klipp av Bo Baldersson
Turistsesong (Tourist Season) av Carl Hiaasen

V - Å
Åsteder av Lars Saabye Christensen

Sakprosa
Blind Watchmaker, The av Richard Dawkins
Den usynlige død og andre essays av Trond Berg Eriksen 
I, Tina  selvbiografi av Tina Turner 
Sverige i imperialismens nät av CH Hermansson
Søren Bugge

Se også Søren Bruun Bugge

Søren Bugge (født 20. mars 1721 i Christiania, død 9. november 1794) var en norsk prest. Han var i mange år sogneprest til Vanse på Lista.

Liv og virke

Slekt 
Søren Bugge var sønn av kjøpmannen Lars Sørensen Bugge og Anne Else Schultz fra Århus. Selv var han gift med Gidsken Edvardine Røring, datter av sorenskriver Edvard Røring. Hans fetre på morssiden var dikteren Edvard Storm og brødrene J. E. og Chr. Colbjørnsen. Han var far til biskop Peter Olivarius Bugge og farfar til pedagogen Frederik Moltke Bugge og presten Søren Bruun Bugge.

Søren Bugge ble student fra Christiania skole i 1739, og tok teologisk embetseksamen i 1743. 1745–50 var han kateket ved Børnehuset i Christiania og sluttet seg i denne tiden til brødremenigheten, som han tilhørte resten av sitt liv.

Prest
I 1750 ble han personalkapellan i Holt, før han i 1767 ble sogneprest i Vanse på Lista. I 1780 ble han prost i Lista prosti. Han gikk av fra embetet på grunn av alderen i 1790, men kort etter ble han utnevnt til sogneprest i Øyestad, og i 1792 kunne han påta seg prosteembetet i Nedenes, siden dette ikke medførte sjøreiser.

Bugge utga på 1760-tallet noen små teologiske og oppbyggelige skrifter i gammeldags ortodoks ånd. I tiden på Vanse skrev han også et og annet om jordbruk.

Bugge var prest i Vanse da Claus Pavels vokste opp der, og nevnes i dennes Autobiographi som en «overmaade retskaffen Mand», skjønt han var «aldeles indviet i de mähriske Brødres Aand». En tid underviste han den unge Pavels i latin, men ifølge Pavels voldte undervisningen dem begge mer bryderi enn gavn.

Referanser

Litteratur 
 Andreas Faye: Holts Presters Historie. Arendal, 1859.
 D. Thrap: Bidrag til den norske Kirkes Historie i det 19. Aarhundrede

Kilder 
 D. Thrap: «Bugge, Søren», i Dansk biografisk Lexikon, III. Bind, s. 242. Kjøbenhavn: Gyldendal, 1889.

Norske lutherske prester
Personer fra Oslo
Fødsler i 1721
Dødsfall i 1794
Rett på video

Rett på video (også nevnt som direkte på video, [...] VHS og [...] DVD) er en film som er blitt utgitt direkte for hjemmepublikumet på formater som (historisk på) VHS-kassetter, video, DVD-disker og lignende, og har således ikke blitt vist først på kino eller TV. Betegnelsen er tidvis også benyttet i nedsettende mening for filmer som er oppfølgere eller av generell lavere kvalitet som det ikke er forventet få noen stor økonomisk suksess, men utgivelser for videomarkedet er også en betingelse for uavhengige og små filmselskaper med smale eller mindre populære filmer, som eksempelvis politiske dokumentarfilmer.

Rett på video-utgivelser har historisk sett hatt en lavere teknisk eller kunstnerisk kvalitet enn kino-utgivelser. Valg av denne distribusjonsmetoden skyldes ofte at filmen ikke kan vises på kino på grunn av kontroversielt innhold, lav kommersiell interesse eller høye kostnader knyttet til filmruller og kinovisning.

Referanser 

Filmer etter type
Litteraturåret 1985

Litteraturåret 1985 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1985.

Fødsler 
3. januar – Carolina Fredriksson, svensk forfatter
24. september - Eleanor Catton, romanforfatter fra New Zealand
30. september - Téa Obreht, serbisk romanforfatter

Dødsfall

Prisvinnere
 Nobelprisen i litteratur: Claude Simon, Frankrike
 Astrid Lindgren-priset: Viveca Sundvall
 Nils Holgersson-plaketten:Mats Larsson
 Carl Emil Englund-priset: Jan Gehlin
 Edith Södergran-priset: Merja-Riitta Stenroos
 Litteraturfrämjandets stora romanpris : Jan Myrdal

Hendelser
 Tommy og Tigern (Calvin and Hobbes) av Bill Watterson kommer for første gang ut i USA

Nye bøker

Skjønnlitteratur

A - G
 Der Baader-Meinhof Komplex av Stefan Aust
Berus eder! av Odd Børretzen 
Blodets bånd av Lars Saabye Christensen
Breven till Nattens drottning av Inger Edelfeldt
 Budbringeren fra Tunsberg av Kåre Holt
 Det onde øye av Jonathan Kellerman
 Enders spill av Orson Scott Card
Falketårnet av Erik Fosnes Hansen
 Gobi: Barndommens måne av Tor Åge Bringsværd
Den gode terroristen (The Good Terrorist) av Doris Lessing
Drottningholm - slottet vid vattnet av Jan Mårtenson
Duell i gryningen av Lars Molin

H - NHonningkrukken av Gert NygårdshaugHäxmästaren av Jan MårtensonJanne, min venn av Peter PohlNedstörtad ängel av P.O. EnquistKrigens barn av Per Anders FogelströmKjærlighet i koleraens tid (El amor en los tiempos del cólera) av Gabriel García MárquezLavendelvisa av Agneta KlingsporThe Man Who Mistook His Wife for a Hat av Oliver SacksMannen på motorsykkelen av Jon MicheletMellomlanding av Herbjørg Wassmo 
 Metoden av Ola Bauer

O - U
 Passionsspelet av Jonas Gardell
 Rädda Joppe - död eller levande av Gunnel Linde
  Return of the Living Dead av John A. RussoRikets hemmeligheter av Peter Wessel Zapffe Siderhusreglene av John IrvingStyrtet engel (Nedstörtad ängel) av Per Olov EnquistSune begynner i 2. klasse av Anders Jacobsson og Sören Olsson
 Handmaid´s tale, The av Margaret Atwood
 Under aftenhimmelen av Finn Carling
 Under nullpunktet (Less Than Zero'') av Bret Easton Ellis

V - Å

Sakprosa
...

Religiøse skrifter
Norsk Salmebok
Fredrik Haugen

Fredrik Haugen (født 13. juni 1992) er en norsk fotballspiller som spiller for . Han er klar for  fra den 8. januar 2023.

Han har også flere kamper for Norge på aldersbestemte landslag. 

Før han gikk til Brann hadde han spilt hele karrieren i .

Haugen ble hentet opp i A-lagsstallen til Løv-Ham foran 2009-sesongen sammen med Kevin Durè. Han debuterte som innbytter mot  den 26. april og skåret sitt første mål i 16. mai-kampen mot Sarpsborg 08, som Løv-Ham vant 4–1. I løpet av sesongen fikk han en rekke kamper for klubben, særlig på grunn av at Erlend Storesund var ute med skade.  Mot slutten av sesongen ble Haugen tildelt Kniksen-stipendet på kroner 10 000. Stipendet er oppkalt etter Roald «Kniksen» Jensen og deles ut hvert år til et lokalt talent.

Da Løv-Ham slo  14–13 på straffer på bortebane i tredje runde av Norgesmesterskapet var det Haugen som skåret på den siste og avgjørende straffen for Løv-Ham. Han spilte også deler av kampen med armbrudd.

I løpet av 2009-sesongen trente Haugen også med Brann som en del av samarbeidet mellom Løv-Ham og Brann. Vinteren 2010 var han med på Brann sin treningsleir på La Manga og spilte der flere treningskamper for klubben. 

I august 2010 signerte han en kontrakt med Brann som løper ut 2013-sesongen, men han fullførte sesongen i Løv-Ham. Etter 2012-sesongen ble Brann og Haugen enige om å forlenge kontrakten til å gjelde ut juni 2016.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Løv-Ham Fotball
Fotballspillere for SK Brann
Fotballspillere for AEK Larnaka
Fotballspillere for Stabæk Fotball
Fotballspillere for Aalesunds FK
Norske fotballspillere på Kypros
Personer fra Bergen kommune
Fødsler i 1992
Imo (delstat)

Imo er en delstat i Nigerdeltaet i det sørøstre Nigeria. Den ble opprettet i 1976 og omfattet frem til 1991 de områder som da ble til delstatene Abia og Ebonyi.

Imos hovedstad og største by er Owerri.

Imo har ressurser som blant annet olje, sink, leirjord, kalkstein og naturgass. I jordbruket dyrkes blant annet kokosnøtter, kakao, kautsjuk, korn, yams, maniok og mais. Viktige industriprodukter fra Imo er sko, teglstein, motorsykler, sykler, Flieser, næringsmidler, farmasøytiske produkter, stål, polyeten, papir og annet.

Nigerias delstater
Stater og territorier etablert i 1976
Litteraturåret 1982

Litteraturåret 1982 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1982.

Fødsler 
26. april – Joanne Gobure, naurisk poet
20. oktober – Jan-Erik Fjell, norsk forfatter og radiovert

Dødsfall 
1. mars – Harry Kullman, svensk forfatter.
2. mars - Philip K. Dick, amerikansk amerikansk forfatter av science fiction (født 1928)
3. mars – Georges Perec, fransk forfatter (født 1936)
6. mars – Ayn Rand, russisk-amerikansk filosof og forfatter.
25. april – William Riley Burnett, amerikansk forfatter og filmprodusent (født 1899)
23. juni – Helmer Linderholm, svensk forfatter.
3. september – Frederic Dannay, amerikansk forfatter, ene halvdelen av Ellery Queen
24. desember – Louis Aragon, fransk forfatter (dadaist).

Prisvinnere
 Nobelprisen i litteratur: Gabriel García Márquez, Colombia
 Carl Emil Englund-priset: Folke Isaksson
 Astrid Lindgren-priset: Inger Brattström
 Tidningen VI:s litteraturpris: Torgny Lindgren

Hendelser

Nye bøker

0 - 9
2010: Odyssey Two av Arthur C. Clarke

A - G
Adrian Moles hemmelige dagbok (The Secret Diary of Adrian Mole Aged 13 ¾) Sue Townsend
Barndom av Jan Myrdal
Different Seasons av Stephen King
Dødssynden av Margit Sandemo

One Tree, The av Stephen R. Donaldson
Dussinet fullt. Skriftställning 12 av Jan Myrdal
Europé av Håkan Sandell
Filmfursten av Torbjrön Säfve
Foundation's Edge av Isaac Asimov
Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelsen som har hjemsøkt vårt land av Dag Solstad

H - N
Hard Asfalt av Ida Halvorsen
Kampen om jorden av L. Ron Hubbard
Kyrkofursten som blev klosterbroder av Jan Arvid Hellström
Livet, universet, og alt mulig (Life, the Universe and Everything) av Douglas Adams
Middag med döden av Jan Mårtenson
Nedenom og hjem (Ham on Rye) av Charles Bukowski

O - U
Paraply av Lars Saabye Christensen 
Partiledarn avgår med döden av Bo Baldersson
Profetiens utvalgte av David Eddings
På okänd planet av George Johansson
Ramperim og ville vers (Revolting Rhymes) av Roald Dahl
Schindler's List av Thomas Keneally
Sirkus-eksperimentene av Doris Lessing 
Skyggen over steinbenken (Skuggan över stenbänken) av Maria Gripe
Skyskraperengler av Tove Nilsen 
Sveve over vatna av Ragnar Hovland
SVK (The BFG) av Roald Dahl
Testamentet av Elie Wiesel 
Utsikt från min trappa av Jan Mårtenson

V - Å
Åndenes hus av Isabel Allende

Oversatte bøker

Skjønnlitteratur

A – G

H – N

O – U
 Usynlige byer (Le città invisibili, 1972) av Italo Calvino

V – Å

Sakprosa
 Ingrid Espelid Hovig Den rutete kokeboken (første utgave)  bearbeidet utgave av Rutiga kokboken fra 1980.
Litteraturåret 1951

Litteraturåret 1951 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1951.

Fødsler
11. januar – Anne Hustad, norsk bibliotekar
12. mars – Bente Bing Kleiva, norsk bibliotekar
13. mars – Marit Tusvik, norsk forfatter og dramatiker
29. mars – Hans-Wilhelm Steinfeld, norsk journalist og historiker
26. april – Tor Bomann-Larsen, norsk forfatter og tegner
9. mai – Steinar Lem, norsk forfatter
15. mai – David Almond, engelsk barnebokforfatter
11. juni – Jan Modin, svensk skuespiller, teaterregissør og forfatter
18. juni – Arne Ruset, norsk forfatter
29. juni – Marianne Fastvold, norsk forfatter
4. august – Per Knutsen, norsk forfatter og dramatiker
20. august – 
Helge Torvund, norsk lyriker, forfatter og psykolog
Greg Bear, forfatter fra USA
21. august – Cecilie Løveid, norsk dramatiker, lyriker og forfatter
24. august – 
Orson Scott Card, amerikansk forfatter
Oscar Hijuelos, forfatter fra USA (død 2013)
17. september – Magnhild Bruheim, norsk forfatter
24. september – Astri Kleppe, norsk forfatter
26. november – Bruno K. Öijer, svensk forfatter
30. november
Torild Wardenær, norsk lyriker og dramatiker
Rønnaug Kleiva, norsk forfatter
Niki Loong, svensk kulturarbeider, forfatter og kunstner 
Robert Kangas, svenskfinsk svenskspråklig forfatter

Dødsfall
 10. januar - Sinclair Lewis amerikansk forfatter, nobelprisvinner (født ),
 19. februar - André Gide, fransk forfatter, nobelprisvinner  (født )
ukjent dato - Tyra Kleen, svensk kunstner og forfatter (født )

Prisvinnere
Doblougprisen – Arnulf Øverland og Eyvind Johnson 
 Nobelprisen i litteratur – Pär Lagerkvist
 Kungliga priset – Ragnar Josephson
 Se Boklotteriets stipendiater 1951

Hendelser
Doblougprisen deles ut for første gang.

Nye bøker

A - G
Between Planets av Robert A. Heinlein
The Ballad of the Sad Café av Carson McCullers 
The Caine Mutiny av Herman Wouk 
Daguerreotypier av Karen Blixen 
De kom til Bagdad (They Came to Baghdad) av Agatha Christie
 End of the Affair, The av Graham Greene

H - N
Hver tar sin – så får vi andre ingen eller  Redderen i rugen  (Orig: The Catcher in the Rye) av J.D. Salinger
Kvirre och Hoppsan debutbok av Ester Ringnér-Lundgren
Lars Hård går vidare av Jan Fridegård
Malone dør (Malone Meurt) av Samuel Beckett
Molloy av Samuel Beckett
Mannen uten navn : en fortelling fra min ungdom (Analfabeten) av Ivar Lo-Johansson
Meijin (eng. overs. The Master of Go) av Kawabata Yasunari 
Mesterdetektiven Blomkvist lever farlig (Mästerdetektiven Blomkvist lever farligt) av Astrid Lindgren

O - U
Prins Caspian (Prince Caspian) av C.S. Lewis
The Under Dog and Other Stories Agatha Christie

V - Å
....
Mary Morris

Mary Morris (født 13. desember 1915, død 14. oktober 1988) var en engelsk skuespiller. Hun var en hardtarbeidende skuespiller i England i over fire tiår, hovedsakelig i teater, men gjorde siden også mye arbeid for fjernsyn og tidvis også for film. I henhold til avisen The New York Times hadde hun en tynn og spinkel skikkelse, var mørkladen i huden og med store, uttrykksfulle øyne, og en dyp og mektig stemme.

Hun bør ikke forveksles med en amerikansk skuespiller av samme navn.

Biografi 
Morris ble født på Suva i Fiji som datteren til botanikeren Herbert Stanley Morris og hans hustru Ena de Creft-Harford. Hun tok sin skuespillerutdannelse ved Royal Academy of Dramatic Art.

Hun hadde sin scenedebut tyve år gammel i Lysistrata på Gate Theatre i London i 1936. I 1943 spilte hun Anna Petrovitch i krigsfilmen Undercover som konen til en serbisk geriljaleder. Hun spilte professor Madeleine Dawnay i science-fiction-dramaet for TV kalt A for Andromeda, og dens oppfølger The Andromeda Breakthrough, og kvinne Nummer To i episoden «Dance of the Dead» av The Prisoner (1967).

Hun opptrådte også i Doctor Who i 1982 i episoden «Kinda» hvor hun framstilte sjamanen Panna og hennes motpart var Peter Davison. Andre fjernsynsopptredener omfattet grevinne Vronsky i Anna Karenina (1977, PBS), den makbre, gamle slektningen i Walter De La Mare-fortellingen Seaton's Aunt (1983, PBS), og den formidable matriarken i Police at the Funeral (1989, PBS).

Hun spilte Peter Pan ved to anledninger; en gang på scenen som sigøynergutten, og en gang som Nummer To ved å kle seg ut som ham i en maskerade.

Hun døde av hjertesvikt den 14. oktober 1988 i Aigle i Sveits.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 The Time: The Theatre: Nov. 24, 1924 

Engelske skuespillere
Personer etter føde- eller oppvekststed på Fiji
Fødsler i 1915
Dødsfall i 1988
Siân Phillips

Jane Elizabeth Ailwên Phillips, bedre kjent som Siân Phillips, (født 14. mai 1934) er en britisk skuespiller.

Biografi 
Phillips ble født i Betws i Ammanford i Wales som datteren av Sally (pikenavn Thomas), en lærer, og David Phillips, jernverksarbeider som ble politimann. Hun snakker walisisk og i det første bindet av selvbiografien Private Faces nevner hun at hun snakket kun walisisk i det meste av sin barndom og lærte seg engelsk ved å høre på radio. I en alder av elleve år opptrådte hun på BBCs walisiske radiosendinger.

Phillips har laget mange filmer og TV-programmer, men er kjent for sin rolle som Livia i BBCs utgave av Robert Graves' roman Jeg, Claudius (1976) og for mange opptredener i den opprinnelige oppsetningen av Call My Bluff. Hun spilte også mot Peter O'Toole og Richard Burton i Becket (1964); som Ursula Mossbank i musikalfilmen Goodbye, Mr. Chips (1969), igjen mot Peter O'Toole; enda en gang mot O'Toole i Murphy's War (1971); som Emmeline Pankhurst i miniserien for fjernsyn Shoulder to Shoulder (1974); som Ann, den utro hustruen til Alec Guinness’ figur George Smiley i BBCs spiondrama Tinker, Tailor, Soldier, Spy (1979), og Smiley's People (1982), etter John le Carrés romaner med samme titler; i Nijinsky (1980); og som dronning Cassiopeia i Clash of the Titans (1981). En annen populær rolle var som prestemoderen Gaius Helen Mohiam i David Lynchs Dune (1984). Hennes nyeste film er The Gigolos (2006) av Richard Bracewell, hvor hun spilte Lady James.

Privatliv 
Phillips giftet seg med Peter O'Toole og de fikk to døtre, Patricia and Kate (født 1961). De ble siden skilt. Hun skrev om denne stormfulle perioden av sitt liv i det andre bindet av sin selvbiografi, Public Places. Hun giftet seg senere med den britiske skuespilleren Robin Sachs, som hun ble skilt fra i 1991. 

Hun har i lang til vært støttespiller for Bird College of Dance, Music & Theatre Performance, som ligger i Sidcup i Kent.

Utmerkelser 
Phillips ble i nyttårslisten for 2016 forfremmet til kommandørdame av Order of the British Empire. Hun ble dermed opphøyd i ridderstanden og fikk rett til å føre tittelen dame foran sitt navn.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Walisiske skuespillere
BAFTA-vinnere
Order of the British Empire (KBE/DBE)
Personer fra Carmarthenshire
Nakenprat

Nakenprat er et norsk erotisk nettforum som gjennom årene er blitt diskutert i diverse media på grunn av tvil om lovlighet og ulovlig bruk av kjendisbilder. Dette toppet seg 15. september 2008 da det var forsideoppslag i VG om pornoprinsen fra Bergen som stod bak nettstedet. Nettstedet blir beskrevet som Norges største pornografiske nettsted med flere hundre tusen registrerte brukere. Politiet kom fram til at de ikke ville etterforske Bjørn-Endre Andersen, som drev nettstedet Nakenprat. Avsløringen av eier av Nakenprat ga Skupdiplom til journalistene, men VG har også blitt kritisert for sin kampanje mot nakenprat. Nettstedet har også startet sin egen erotiske nettbutikk samt streamingtjeneste for pornofilmer.

Nakenprat stenget sitt forum Juni 2022.

Referanser

Eksterne lenker
 Alexa rank for nakenprat.com 
 Nettstedet nakenprat.com

Pornografi
Norske nettsteder