alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Liste over øyer i Norge

Liste over øyer i Norge omfatter større øyer i Kongeriket Norge. Norges øyer i saltvann utgjør 85 360 km² (Bouvetøya, Peter I Øy  og øyene på kysten av Dronning Maud Land inngår ikke i Kongeriket og inngår således ikke i dette arealet).

Svalbard, Jan Mayen og Norges biland
Svalbard og Jan Mayen inngår i Kongeriket Norge, men ettersom disse øyene er adskilt fra fastlandet av store åpne havområder, er det naturlig å skille disse ut fra en oversikt over Norges største øyer.

Største øyer  
Nedenstående liste gir de største øyene i Norge med tilhørighet til fylke. Listen er ikke fullstendig for mindre øyer (særlig mindre enn 50 km²). Tall for areal er varierende og usikre. Areal angitt med to desimaler er målt på N50 kartdata ved hjelp av GIS (geografisk informasjonssystem).

Øyer 100–200 km²

Øyer 50–100 km²

Øyer 20–50 km²

Øyer 10–20 km²

Øyer 1–10 km²

Fotnoter 

 Jan Mayen er ikke formelt underlagt Nordland fylke, men administreres av Fylkesmannen i Nordland.
 Fylkets største delte øy.
 Fylkets største øy.
 Kalles også Kjerkøy.
 Kalles også Otrøya.
 Norges største øy i ferskvann.
 Norges største fluviale øy (øy i elv).
 Høyden på Kvitøyjøkelen er målt på toppen av iskappen.
 Øy i ferskvann (Innlandsøy).
 Innlandsøy i ei elv (fluvial øy).

Se også 

 Norges geografi

Eksterne lenker 
 http://kartverket.no/Kunnskap/Fakta-om-Norge/Storste-oy/Tabell/
Janteloven

Janteloven er en tekst skrevet av forfatteren Aksel Sandemose i 1933, og ble først presentert i verket En flyktning krysser sitt spor. Denne teksten gir et godt bilde av «menneskenes iboende ondskap og evne til å trykke hverandre ned», som Aksel Sandemose mente preget menneskene fra deres første samhandling.

Janteloven lyder slik:
 Du skal ikke tro at du er noe.
 Du skal ikke tro at du er like så meget som oss.
 Du skal ikke tro du er klokere enn oss.
 Du skal ikke innbille deg du er bedre enn oss.
 Du skal ikke tro du vet mere enn oss.
 Du skal ikke tro du er mere enn oss.
 Du skal ikke tro at du duger til noe.
 Du skal ikke le av oss.
 Du skal ikke tro at noen bryr seg om deg.
 Du skal ikke tro at du kan lære oss noe.

Senere i boken kommer Sandemose opp med et 11. bud: Du tror kanskje ikke at jeg vet noe om deg? 

Sandemose sa dette om Jante: «Jante og Nykøbing er den samme by, så længe det gælder omridsene, naturen, de døde ting. Menneskene kan man lige så godt henføre til Ribe eller Arendal». I den kommenterte utgaven av romanen fra 1955 skriver Sandemose i forordet (s.13) om Jante: «Det viser seg kanskje best ved at mange har kjent igjen sitt eget hjemsted, -notorisk er det hendt med folk fra Arendal, Kristiansund, Tromsø og Viborg.»

Andre jantelover  
Mange land har formulert prinsipper som har samme effekt som janteloven. For eksempel i Australia og New Zealand har høy valmue-syndromet (engelsk: tall poppy syndrome), som går ut på at blomster som vokser høyere enn omkringliggende blomster blir kuttet ned. Japansk kultur har et ordtak for at "spiker som stikker opp må slås ned".

Se også 
 Høy valmue-syndromet (tall poppy syndrome), beslektet uttrykk

Referanser 

Norsk kultur
Aksel Sandemose
Helgøya

Helgøya kan sikte til
 Helgøya i Karlsøy – ei øy i Karlsøy på 43 km² og delvis fraflyttet. Før 1964 var øya en del av Helgøy kommune.
 Helgøya i Ringsaker – ei øy i Mjøsa i Ringsaker på 18,34 km².
 Helgøya i Søgne – ei øy i Søgne. En del av øygruppa Ny-Hellesund.
 Helgøy i Finnøy – ei øy i Finnøy.
Jørgen

Jørgen er den norsk-danske versjonen av det greske navnet Γεώργιος (Geôrgios). Navnet er satt sammen av geô, «jord», og ergo, «å arbeide», og betyr altså «en som dyrker jorda» eller ganske enkelt bonde. Det ydmyke navnet spredde seg med kristendommen, og har fått forskjellig form i de fleste europeiske språkene. Det er òg tatt inn i norsk i nyere tid, i form av Georg. Navnet har òg kvinnelige utgaver. De som tilsvarer Jørgen er Jørgine og Jørga.

Utbredelse
Jørgen var blant de mest populære navnene på guttebarn født i Norge på 1700- og 1800-tallet og igjen på 1990-tallet.

I Danmark var Jørgen et svært populært navn på guttebarn født i perioden ca. 1920–1960.

I Sverige var Jörgen mest brukt fra 1930-årene til 1970-årene.

Det var i 2007 10 553 menn som har Jørgen til fornavn i Norge. 

|}

Utenlandske varianter 

 Engelsk: George
 Fransk: Georges
 Gresk: Γεώργιος (Geôrgios)
 Italiensk: Giorgio
 Katalansk: Jordi
 Litauisk: Jurgis
 Russisk: Георгий (Georgij)
 Spansk: Jorge
 Svensk: Göran, Örjan
 Tysk: Georg, Jörg, Jürgen
 Ungarsk: György
 Norsk: Jørgen
 Tsjekkisk: Jiří

Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
 Jørgen Moe (1813–1882), norsk biskop og eventyrsamler
 Jørgen Løvland (1848–1922), norsk redaktør og politiker
 Jørgen Juve (1906–1983), fotballspiller, kaptein på Bronselaget
 Jørgen Jæger (f. 1946), norsk krimforfatter
 Jørgen Kosmo (1947–2017), norsk politiker og tidligere statsråd
 Jørgen Langhelle (1965–2021), norsk skuespiller
 Jörgen Brink (f. 1974), svensk skiløper
 Jørgen Aukland (f. 1975), norsk skiløper
 Jørgen Rostrup (f. 1978), norsk orienteringsløper
 Jørgen Nordeng (f. 1978), norsk rapper. Artistnavn Jørg1 eller joddski

Referanser

Eksterne lenker 
 

Mannsnavn
Transvaalkrigen

Transvaalkrigen (også kalt første boerkrig) ble utkjempet 1880–1881 mellom boere og britiske styrker i Sør-Afrika.

Foranledningen var Theophilus Shepstones annektering av Transvaal i 1877 etter zulukrigen. Boerne, sørafrikanere hovedsakelig av nederlandsk avstamning, protesterte kraftig mot dette, og i 1880 gjorde de opprør. Krigen tok en annen vending enn britene hadde ventet da boerne drev geriljavirksomhet og påførte de britiske styrkene forholdsvis store tap ved bruk av skarpskyttere.

En britisk styrke under George Pomeroy-Collery ble beseiret i slaget ved Majuba Hill i februar 1881, og boerne fikk selvstyre i Transvaal.

Se også

Boerkrigen

Kriger i Afrika
Sør-Afrikas historie
Konflikter i 1880
Konflikter i 1881
Offentlig eiendom

Offentlig eiendom (engelsk public domain) er også et begrep som brukes om åndsverk og fotografiske bilder som ingen har enerett til å råde over (opphavsrett til), enten fordi den opprinnelige rettighetshaveren selv har unntatt det fra rettsreglene om slik enerett, eller fordi verkets alder har overskredet grensen for hvor lenge noe kan være rettighetsbundet. I norsk rett kan begrepet offentlig eiendom virke noe misvisende, da råderetten normalt ikke overføres fra den opprinnelige rettighetshaveren til offentligheten, men snarere faller bort. I avtalesammenheng brukes derfor ofte begrepet «Falt i det fri».  Et mindre brukt uttrykk for public domain er allemannseie.

Vernetid 

I Norge bortfaller opphavsretten til åndsverk normalt 70 år etter utløpet av rettighetshaverens dødsår, eller 70 år etter utløpet av det året åndsverket første gang ble publisert dersom rettighetshaver ikke er identifisert i publikasjonen. Verk fra andre land kan være underlagt kortere vernetid, basert på bestemmelsene i Bernkonvensjonen som sier at et verks vernetid ikke kan være lenger enn det som følger av lovgivningen i verkets hjemland. Standard vernetid etter konvensjonen er 50 år, og denne perioden kan ikke forkortes. Innen EØS-området, samt enkelte andre land (bla. USA) er vernetiden utvidet til 70 år, mens den i de fleste andre land vil være 50 år i tråd med konvensjonens hovedregel.

For fotografiske bilder uten verkshøyde bortfaller eneretten 15 år etter utløpet av fotografens dødsår, men likevel minst 50 år fra utløpet av det år bildet ble laget.

Selv om vernetiden er utløpt vil opphavspersonens ideelle rettigheter fortsatt være i behold. Det er således ikke tillatt å sette verket inn i en krenkende kontekst, og man plikter å opplyse om opphavspersonens navn ved offentliggjøring av verket.

Opphavsrettslisenser 

Den enkelte opphavsmann står fritt til å bestemme at verket hans skal kunne utnyttes fritt av allmennheten, noe som normalt gjøres ved at verket tilgjengeliggjøres i tilknytning til spesielle lisenser som kan fastsette ulike bestemmelser for hvordan og i hvilke sammenhenger verket kan utnyttes (såkalt åpent innhold). De meste kjente er utarbeidet av Creative Commons, som har flere lisenser med ulike bestemmelser.

Wikipedia er et eksempel på et prosjekt som lisensieres under Creative Commons-lisensen Navngivelse-Del på samme vilkår. I de siste årene har også flere forfattere gitt ut sine bøker under slike lisenser.

Referanser

Eksterne lenker 
 Creative Commons

Opphavsrett
Eierskap
Femtekolonne

Femtekolonne er en betegnelse for borgere i et land som under krig sympatiserer med fienden og driver politisk og militært undergravingsarbeid bak egne linjer. En femtekolonnist kan være infiltratør, spion, sabotør eller simpelthen sympatisør.

Uttrykket er først dokumentert under den spanske borgerkrig (1936–1939), da det ble brukt av nasjonalistgeneralen Emilio Mola. Han sendte styrker i fire kolonner mot Madrid, og under en radiotale sa han at det også var en femte kolonne (spansk: quinta columna) som var inne i byen allerede som politisk samarbeidet med Franco for å undergrave regjeringen.

Det ble også brukt sammen med beskrivelsen av å være sionister av det kommunistiske styret i Polen i 1960-årene, da i sammenheng med utdrivelsen av de fleste resterende jøder som fortsatt befant seg i Polen etter den andre verdenskrig. Det har også blitt brukt av Lev Trotskij som navn på den sovjetiske Femte armé, men da uten noen spesiell betydning.

Også flittig brukt i nyere tid, men da også som et uttrykk for mer ufine former for «lobbyvirksomhet» innen bedrifter og politikk.

Referanser

Litteratur 
 Bilek, Bohumil (1945): Fifth Column at Work, London: Trinity. Beskrivelse av den tyske minoriteten i Tsjekkoslovakia.
 Loeffel, Robert (2015): The Fifth Column in World War II: Suspected Subversives in the Pacific War and Australia, Palgrave.

Krig
Ord og uttrykk
Liv Grete Skjelbreid

Liv Grete Skjelbreid (tidligere Skjelbreid Poirée; født 7. juli 1974 i Bergen, fra Hålandsdalen i Fusa) er en norsk tidligere skiskytter og tidligere ekspertkommentator. 

Hun har vunnet åtte gullmedaljer i VM i skiskyting (seks individuelle, en i stafett og en i lagkonkurranse), to OL-sølv (ett i stafett), 1 OL-bronse og 22 enkeltseire i verdenscupen i skiskyting. 

I Nagano-OL i 1998 fikk hun bronsemedalje på stafetten sammen med Norges lag, der også søsteren Ann-Elen deltok. Hun var norsk flaggbærer i vinter-OL 2002 i Salt Lake City. I Salt Lake City OL i 2002 ble hun den første norske kvinnen med individuell OL-medalje i skiskyting, da hun tok sølvmedalje på den innledende 15-kilometeren. På stafetten ble det også sølvmedalje – igjen sammen med storesøsteren. I 2000 mottok hun Porsgrunds Porselænsfabriks Ærespris. Hun ble den første kvinnelige skiskytteren som tok fire gullmedaljer i ett og samme verdensmesterskap, i Oberhof i 2004. Hun vant også verdenscupen sammenlagt i 2003/2004. 26. mars 2006 gjennomførte Skjelbreid sin siste internasjonale konkurranse i Holmenkollen. Etter at hun la opp som aktiv skiskytter, var hun i 16 år fram til 2022 en av NRKs ekspertkommentatorer på skiskyting.

I perioden 1990–1993 var hun elev ved NTG Geilo. Fra 2000 til 2013 var hun gift med den franske skiskytteren Raphaël Poirée. I 2011 var hun med i tredje utgave av Mesternes Mester på NRK.

Meritter

Olympiske leker

3 medaljer (2 sølv, 1 bronse)

Verdensmesterskap

12 medaljer (8 gull, 3 sølv, 2 bronse)

*Lagkonkurransen ble fjernet som øvelse i 1998, og jaktstart ble lagt til i 1997, mens felllesstart ble lagt til i 1999 og miks-stafett i 2005.

Verdenscupseire

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske skiskyttere
Verdensmestere i skiskyting
Norgesmestere i skiskyting
Olympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Olympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Medaljevinnere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1998
Skiskyttere under Vinter-OL 1998
Medaljevinnere under Vinter-OL 2002
Deltakere for Norge under Vinter-OL 2002
Skiskyttere under Vinter-OL 2002
Deltakere for Norge under Vinter-OL 2006
Skiskyttere under Vinter-OL 2006
Ekspertkommentatorer (sport)
Mesternes Mester-deltakere
Personer fra Fusa kommune
Kongepokalvinnere i skiskyting
Deltakere under VM i skiskyting 1996
Deltakere under VM i skiskyting 1997
Deltakere under VM i skiskyting 1998
Deltakere under VM i skiskyting 1999
Deltakere under VM i skiskyting 2000
Deltakere under VM i skiskyting 2001
Deltakere under VM i skiskyting 2002
Deltakere under VM i skiskyting 2004
Deltakere under VM i skiskyting 2005
RA

Ra eller RA kan referere til:

 Ra (gud), egyptisk solgud
 Ra - sivbåt-ekspedisjonene til Thor Heyerdahl
 «Ra» = «Ra I», sivbåten fra 1969
 «Ra II», sivbåten fra 1970
 Ra (bok), skrevet av Heyerdal, utgitt i 1970
 Ra (film), dokumentarfilm fra 1972
 Raet, en endemorene fra istida, inkluderer:
 Raet nasjonalpark
 Raet landskapsvernområde,tidligere landskapsvernområde 
 Raet (Vestfold)
 Ra (Horten) gårds- og stedsnavn i Horten
 Ra (lokomotiv), et svensk elektrisk lokomotiv

Forkortelsen RA:
 Radium, grunnstoff med atomnummer 88
 Raufoss Ammunisjonsfabrikk
 Riksarkivet, norsk statlig etat
 Riksantikvaren, norsk statlig etat
 Riksadvokaten, norsk statlig etat
 Rjukan Arbeiderblad, lokalavis for Rjukan og resten av Tinn kommune. 
 Regjeringsadvokaten, norsk statlig etat
 Rogalands Avis, norsk dagsavis
 Royal Artillery, den britiske hærens artilleri
 Gjennomsnittlig ruhet (engelsk roughness average
 Fargegjengivelse på lyspærer (engelsk rendering average)
Nugatti

Nugatti er varenavnet på et sjokoladepålegg laget av hasselnøtter og nougat. Pålegget produseres av Stabburet, og inneholder blant annet sukker, solsikkeolje, kakao, melk og hasselnøtter.

Pålegget ble lansert i 1969, og er dermed litt yngre enn sjokoladepålegget Sjokade. Det blir solgt ca. 3 600 tonn av Nugatti årlig. Pålegget var først på pappbeger, senere på plastbeger, men blir også solgt i tuber. Det finnes i flere varianter; Nugatti, Nugatti Crisp, Nugatti Zero, Nugatti Air, Nugatti Nøttekrønsj og Nugatti Salt Karamell.

Referanser

Pålegg
Søtsaker
Matvaremerker
Liste over hoppukevinnere

Liste over hoppukevinnere omfatter alle vinnerne siden den første hoppuka ble arrangert i sesongen 1952/53. Hoppuka har siden blitt arrangert hvert år. Den første vinneren var Sepp Bradl. Den finske skihopperen Janne Ahonen er den eneste som har vunnet sammenlagtseieren fem ganger. 

Tyske Jens Weißflog har vunnet hoppuka fire ganger. Bjørn Wirkola, Helmut Recknagel og Kamil Stoch har vunnet tre ganger, og Wirkola er den eneste som har vunnet hoppuka tre ganger på rad. Sven Hannawald, Kamil Stoch og Ryōyū Kobayashi er de eneste som har klart å vinne alle fire rennene i den samme hoppuka.

Tyskland (med DDR), Finland og Østerrike har alle vunnet 16 ganger og Norge ti ganger. 

Listen nedenfor viser de tre beste i sammendraget i hoppuka:

Nasjonskampen

Fotnoter og referanser

Kilder 
  Hoppukas offisielle hjemmeside
  Skispringen.com med alle vinnere
 Oppland Arbeiderblad – Tidligere vinnere

Hoppuka
Hoppukevinnere
Arendalsvassdraget

Arendalsvassdraget omfatter en rekke elver som passerer 10 kommuner i Telemark og Agder. Nedbørsfeltet er på 4 015 km². Den øvre delen av vassdraget ligger i Vest-Telemark og består av innsjøene Vråvatn, Nisser, Fyresvatn, Birtevatn og Nesvatn med tilløpselver, blant andre Finndøl som renner fra Fyresdalheiene til Fyresvatn.

Fra Nisser renner Nisserelva og fra Fyresvatn Fyresdalsåna (Fyreselv). Der de møtes dannes Nidelva som har sitt utløp ved Arendal.

Arendalsvassdraget har en samlet lengde på ca. 209 km. Nedbørfeltet er på ca. 4 000 km². Ved målestasjonen ved Rygene kraftverk er gjennomsnittlig vannføring 110 m³/s. Største vannføring ble målt høsten 1987. Da passerte ca. 1 200 m³/s målestasjonen.

Arendalsvassdraget er i dag utbygd med 15 kraftverk. Evenstad kraftverk var det første, og ble bygd ut av A/S Barbu. Arendal Fossekompani ervervet fallrettigheter allerede i 1890-årene, med tanke på videresalg, men bygde selv ut Bøylefoss i 1914 for å levere elektrisk kraft til det nye industristedet Eydehavn. Aust-Agder kraftverk ble midt på 1900-tallet den største aktør som utbygger av vassdraget, som i dag regnes å være ferdig utbygd.

Kraftverk i Arendalsvassdraget

Referanser

Litteratur 
Andreas Vevstad:  Arendalsvassdraget - et vassdrag i samfunnets tjeneste. 
Nidelva - kulturhistorisk guide. AB Forlag 1991.

Eksterne lenker 
 Arendal Fossekompani sine bilder på Aust-Agder kulturhistoriske senter

Bykles geografi
Tokkes geografi
Valles geografi
Fyresdals geografi
Kviteseids geografi
Nissedals geografi
Åmlis geografi
Frolands geografi
Grimstads geografi
Arendals geografi
 
Agders geografi
Vestfold og Telemarks geografi
Nisser

Nisser er en innsjø i Nissedal og Kviteseid kommuner i Telemark. Den er en del av Arendalsvassdraget. Navnet kommer fra gammelnorsk «Niðsær» som betyr «Den nedre sjøen». Den øvre sjøen er Vråvatn som er forbundet med Nisser via slusene i Vrådal (Små- og Storstraum).

Hovedtilløpet kommer via «Straumen» fra Vråvatn, mens utløpet skjer via Nisserelva, som ved Haugsjåsund går sammen med Fyresdalsåna og blir til Nidelva, som møter havet ved Arendal.

Nisser er Telemarks nest største – etter Møsvatn – og Norges 13. største innsjø. Lengden er ca. 35 km. Et av Europas største kalkingsprosjekter drives i Nisser.

I 1914 ble det anlagt to sluser mellom Nisser og Vråvatn som ligger  ca. 2 meter høyere. Storstraum–Småstraumkanalen, Telemarks tredje og minste, og Nord-Europas høyest beliggende kanal var med dette en realitet. Dette gjorde det mulig å reise hele den 50 km lange strekningen fra Tveitsund (sør i Nisservann) til Vråliosen (vest i Vråvatn) med båt. Det er fortsatt mulig å reise på vannene med veteranbåten MS «Fram» fra 1909.

Omtrent midtveis på Nisser kan man krysse innsjøen med Fjoneferga fra Fjone til Nesland.

Turistindustrien rundt Nisser har blomstret opp siden 1960- og 70-tallet, spesielt ved nordenden av vannet, i Vrådal eller Eidstod. Man finner rundt innsjøen et rikelig utbud av såvel hotellsengeplasser som utleiehytter og campingplasser. Rundt Nisser er det lett å finne gode badeplasser. Sandstrender finner man rundt det meste av innsjøen. I nordenden finnes en idyllisk innlands skjærgård med mange små holmer, svaberg og sandstrender. I Vrådal finner man dessuten en 9-hulls golfbane på en av disse øyene, samt et vintersportssenter, , i lia på sørsiden.

På vestsiden av Nisser ligger to lokaliteter med hellemalerier fra steinalderen; en ved Kvithammaren nord for Fjonesundet og en ved «Munkeskrifta» ved Ljosnesodden.

Den som kjøper fiskekort kan fiske etter ørret, røye, sik og abbor (tryte).

Se også 
 Liste over innsjøer i Skandinavia

Referanser

Eksterne lenker 
 

Innsjøer i Kviteseid
Innsjøer i Nissedal
Arendalsvassdraget
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Langfredag

Langfredag (latin: Dies Passionis Domini, egentlig Herrens lidelsesdag) markerer i kristen tradisjon dagen da Jesus Kristus døde på korset, og markeres fredag før påske.

I Norge betraktes langfredag fremdeles som en viktig helligdag, en av de fire årlige som blant annet markeres med reklamefrie sendinger i kommersielle radio- og TV-kanaler.

Benevningen «langfredag» kommer antagelig fra tradisjonen med at man på denne dagen skulle gjøre bot ved å arbeide hardt og/eller piske seg selv, ikke la barn leke, og på alle måter sørge over Jesu' død, slik at dagen føltes som «en lang dag.»

Langfredag er en helligdag to dager før påsken begynner. Den tidligste datoen for langfredag er 20. mars og den seneste er  23. april. Langfredag faller på  i , og på  i .

Historie 
På slutten av 300-tallet ble det i Jerusalem feiret en lang gudstjeneste som begynte på kvelden skjærtorsdag. Den inkluderte en vandring langs Via Dolorosa som endte opp på Golgata. I Roma er langfredagsfeiringen dokumentert fra 600-tallet. Feiringen besto da av bibellesning og bønn, og de troende fikk nattverd som var konsekrert dagen før (se nedenfor).

Langfredag ble tidlig en dag knyttet til bot og faste. I katolsk og ortodoks tradisjon er det en abstinensdag, hvilket betyr at de troende ikke skal spise kjøtt, og at de bare skal spise maksimalt et fullt måltid og to små. Unge, gamle og syke er unntatt fra regelen om mengden mat som kan inntas, men ikke fra forbudet mot kjøtt.

Liturgi 
I den katolske kirke er langfredag en aliturgisk dag, det vil si en dag hvor man ikke feirer messe. Selv om navnet antyder at det ikke er noen liturgi, stemmer ikke det. Man konsekrerer dobbelt så mange nattverdsbrød på skjærtorsdag, og oppbevarer disse i et repositorium for utdeling i langfredagsliturgien. Liturgien består av bibellesninger med lidelseshistorien, høytidelige forbønner, hyllest av korset og utdeling av nattverden. Langfredag er andre dag i påskens hellige triduum.

Den liturgiske fargen er fiolett. Tidligere brukte man i den katolske kirke også svarte messeklær denne dagen. I den lutherske kirke i Norge er det forskjellige tradisjoner når det gjelder den liturgiske farge. Majoriteten av prester og menigheter bruker fiolett, slik som for fastetiden, palmesøndag og skjærtorsdag. Det er dog noen som velger å bruke svart som liturgisk farge på langfredag.

Se også 
 Palmesøndag
 Skjærtorsdag
 Påskeaften
 Påske
 Bevegelige merkedager

Referanser

Eksterne lenker
 Språkrådet: Påskeord

Påske
Nynorsk kultursentrum

Nynorsk kultursentrum er en ideell stiftelse som arbeider for nynorsk skriftkultur i gjensidig samarbeid med  Ivar Aasen-instituttet i Volda. Stiftelsen eier og driver Ivar Aasen-tunet, og gjennomfører et bredt  kulturprogram året rundt. Høgdepunktet er Dei Nynorske Festspela i slutten av juni, en årlig feiring av den nynorske skriftkulturen. 

21 fylker, kommuner, utdanningsinstitusjoner, kulturinstitusjoner og organisasjoner står bak stiftelsen: Noregs Mållag, Noregs Ungdomslag, Litteraturselskapet Det Norske Samlaget, Det norske teatret, Sunnmøre Museum, Møre og Romsdal fylkeskommune, Ørsta kommune, Høgskulen i Volda, Volda kommune, Møreforsking Volda, Ivar Aasen-instituttet, Landssamanslutninga av nynorskkommunar, Vestmannalaget, Universitetet i Bergen, Møre Folkehøgskule, Universitetet i Tromsø, Rogaland fylkeskommune, Sogn og Fjordane fylkeskommune, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, Hordaland fylkeskommune og Universitetet i Oslo.

Stiftelsen ble opprettet 31. august 1993 og er organisert med et styre og et råd.

Eksterne lenker
 Nynorsk kultursentrum sin hjemmeside er aasentunet.no

Nynorsk
Norske stiftelser
Norske kulturorganisasjoner
Etableringer i 1993