Eiker-dialekta

Eiker-dialekta er ei dialekt som snakkes i Eiker-bygdene i Viken fylke.

Som mange andre dialekter er den i ferd med å dø ut, fordi man slutter å bruke de spesielle dialekt-ordene.

Folk på Æiker (Eiker) er æikværinger (eikværinger).

Et eksempel på dialekten er "De lå æin hæLv kæLv i æLva å fLaut".

Særtrekk 
Eiker-dialekta ligger i målføregruppen «Midt-østlandsk» med innslag av «Vikværsk» («viksk»). Dialekta kjennetegnes blant annet av følgende trekk:

Uttale, bøyningsmønstre, preposisjoner 
 tjukk L – som i foLk, gåL (skrives gård)
 kløyvd infinitiv, dvs. noen infinitivsformer ender på -a og noen ender på -e,   f.eks. å komma, å flyge
 hankjønnsord har bøyningsmønster som i en hest – hesten – hestær – hestane, ongær; ongane, guttane, lærerane og -ere, -est i gradbøying av adjektiv
 intetkjønnsord kan få flertallsendelser, som i et hus – huset – huser – husene
 jamvekt i substantiv – for eksempel i æin slea, en dråpa. Trykket havner gjerne på første stavelse, i likhet med andre dialekter på Østlandet og mange andre steder i landet.
preposisjonen gjennom erstattes med mellom – eikværinger kjører mellom Drammen, går mellom døra, mellom skauen og mellom livet.

Dialektord og uttrykk 

 i stedet for fot/føtter brukes nederst i beina
i stede for å løpe fLyr vi
Mårran, meddan og ettermeddan eller eftan: morgen, middag og ettermiddag
Værra og gjørra: være og gjøre
BæLmørt eller bekmørt: helt mørkt ute (mørkt som bek)
 Å snakke i et merrasig: å snakke mye og uten pauser
 Å mævle: å spise bare det beste (spise bare pålegget og ikke brødet)
 Å skromle: å skumre: i skromlinga: i skumringen
Å hevLe seg: du sklir, men klarer å ta deg inn før du detter
Å lesa i avisa: lese avisa
SLøkk lyse: slå av lyset
I morra: i morgen
HøLjer ner: regner kraftig
Speller ny (helt ny)
Æi rake (en rive)
Æi kjærring: er ei gift kone eller ei gammal dame (ikke noe negativt å værra kjærring)
På varastyr: ha litt ekstra i bakhånd
Æi hinketakke: steinen eller pucken man kaster når man hopper paradis

Uttale på stedsnavn 
 Burru
Darrbu
 Høkksun eller i nyere tid Håkksun
 KråkkstæLva eller i nyere tid KråkkstaæLva
 Lerbærr
Lossmon
MjøndaLn
SkåsæLva
 Steinbærr
 SoLbæræLva
 Vestfåssn

Ordeksempler på Eiker-dialekt 
Ord i parentes er standard østnorsk.

 Aksla (skulderen)
 Apal (epletre)
 Arbe, ærbe (arbeid)
 Atal (ekkel)
 Bannan (banan)
 Bein (rett)
 Beinste (korteste)
 Beinvei (snarvei)
 Bennsin (bensin)
 Bikkje (hund)
 Bilane (bilene)
 Bjønn (bjørn)
 BLeik (blek)
 Bole (bordet)
 Brei (bred)
 Brølløpp (bryllup)
 Brøst (bryst)
 Bærj (berg)
 Bærje (redde)
 Bånn (bunn)
 Dass (toalett)
 Datt, Detta (falt, falle)
 Dems (deres)
 Drekke (drikke)
 DæL (dal)
 Dønn (helt, aldeles, absolutt)
 Eta (spise)
 FLaut (fløt)
 FLøtt (flytt)
 FoLk (mennesker, personer)
 FoLka (folkene, menskene)
 FævvL (fugl)
 Førr (førti)
 GaffaL (gaffel)
 GåL (gård)
 Gjæle (gjerde)
 Grass (gress)
 GøLv (gulv)
 HæLv (halv)
 Hau (haug)
 Himmærn (himmelen)
 Hjemmat (hjem)
 Hu, henner, a (hun)
 Hue (hode)
 Huse (huske)
 Hæle (orke)
 Hælj (helg)
 Hærs (hals)
 Hæsse (hesje)
 Høgge (hugge)
 HøL (hull)
 Hønn (horn)
 Jæle (gjerde)
 Jørra (gjøre)
 Kar (mann)
 Kaffi (kaffe)
 Kjærka (kirken)
 Klea (klærne)
 KLeije (klø)
 KæLv (kalv)
 Lauv (løv)
 Løst (lyst)
 Me (med)
 MjæLk (melk)
 MjøL (mel)
 Neggu (neimen)
 Pelle (plukke)
 Plæv (plog)
 Potitt (potet)
 Pælme (kaste)
 Ska (skal)
 Skrall (litt syk)
 Skjul (uthus)
 Sia (siden)
 Stega (stige)
 StjæLa (stjele)
 Stønn (stund)
 SykkaL (sykkel)
 SæLan (selen)
 Sætra (seteren)
 Såva (sove)
 Tel (til)
 Ti (tid)
 Tjue (tyve)
 Tor (av)
 Trøkke (dytte/trykke)
 TæLa (tele)
 Påsa (pose)
 Usel (ekkel)
 VæLa (verden)
 Værra (være)
 Vønn (vånd)
 Vårs (oss)
 ÆLj (elg)
 ÆLva (elven)
 Æske (eske)
 Ævve, ævva (øye, øynene)
 Åffårno? (hva da?)
 Åffer (hvorfor)
 ÅkkLe (ankel)
 ÅLbåga (albue)
 Åmm (ovn)
 Åssen (hvordan)

Sang på eiker-dialekt 
Olav Aas har i 2021 gitt ut albumet Hjemmat tel Eiker hvor han synger på eiker-dialekt, det var et oppdrag fra Drammen og Eiker Mållag.

Referanser 

Norske dialekter
Øvre Eiker
Nedre Eiker
Kultur i Drammen