alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Fjordabladet

Fjordabladet er en avis som utgis i Nordfjordeid i Sogn og Fjordane. Avisen er partipolitisk uavhengig og retter seg mot lesere i Midtre Nordfjord. Fjordabladet er ikke bare den eldste av de åtte avisene i fylket, avisen er også den nest eldste i fylkets 133-årige pressehistorie. Avisen ble startet av venstremann og senere statsminister Otto Albert Blehr.

Avisen ble første gang utgitt som Fjordenes Blad i august 1873. I 1911 ble Fjordenes Blad den første i fylket til å introdusere den tredje avisdagen. I 1920 endret avisen navn til Fjordabladet. Samtidig kuttet avisen ut riksmål og nøyde seg med å publisere på nynorsk, på samme tid som mange andre aviser i fylket gjorde det samme.

Under annen verdenskrig var Fjordabladet innstilt fra 1.april 1942 til og med 16.mai 1945. Bladet er klemt mellom to andre nordfjordaviser, Fjordenes Tidende i Måløy og Fjordingen i Stryn. Denne posisjonen har medført at avisen har hatt en flat opplagsutvikling i årene etter krigen.

Ansvarlig redaktør
Ansvarlige redaktører i Fjordabladet:
 Ingebjørg Nilsen Stokkenes per 2.12.2021
Tormod Flatebø 2004-?
 Anne-Mari Aalberg 1999-2003
 Jan-Magne Ulstein 1995-1999
 Dag Henning Reksnes 1992-1995
 Elisabeth Netland 1992-1992
 Arve M. Bakken 1990-1992
 Terje Ulvedal 1988-1990
 Arve Lote 1985-1988
 Geir Brekke 1975-1985
 Ole M. Ellefsen 1973-1975
 Peder H. Farstad 1955-1973
 Arnold Ringodd 1953-1955
 Terje Ulvedal 1988-1990
 Pål Myklebust 1951-1953
 Dagfinn Bjørlo 1950-1951
 Ragnar Ulstein 1948-1949
 Laurits Heggen 1947-1948
 Per Håland 1945-1947
 Jens Nedrehagen 1919-1940
 Jakob Ådland 1916-1919
 Haakon Aasvejen 1900-1916
 Rasmus Sindre 1894-1900
 Krigskommissær John Myklebust 1892-1894
 Lærer Mons Syltevik 1884-1892
 Ingeniør Dahl 1882-1884
 Sakfører Kr. Blom 1874-1882

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
 2006: 2 822
 2007: 2 729
 2008: 2 800
 2009: 2 797
 2010: 2 796
 2011: 2 749
 2012: 2 697
 2013: 2 626
 2014: 2 579
 2015: 2 458
 2016: 2 436
 2017: 2 470

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker
 
 Skannet papirutgave hos Nasjonalbiblioteket

Aviser i Vestland
Aviser etablert i 1873
1873 i Norge
Venstre
Fjordenes Tidende

Fjordenes Tidende er en avis som blir utgitt i Måløy i Vestland. Den kom ut første gang 5. april 1910, og var fram til 1970-tallet organ for partiet Høyre. Avisa dekker kommunene Vågsøy, Selje, Bremanger og Eid. Den kommer ut tre dager i uka.

Fjordenes Tidende er en del av mediekonsernet Polaris Media. Inntil 1993 var avisa eid av et 50-talls lokale aksjonærer, samt Høyres Pensjonskasse som eide en tredel. Pensjonskassa valgte å selge aksjene sine til Sunnmørsposten, og dette førte til at også de fleste av de øvrige aksjonærene solgte seg ut.

Ansvarlig redaktør 
 1910–1912: K. B. Hagen
 1913: O. Olsen
 1913–1929: Gabriel Bruvoll
 1929–1932: J. M. Steffensen
 1932–1937: Gabriel Bruvoll
 1937: Anders Oppedal
Under andre verdenskrig var Harald Fagerlid redaktør i noen perioder. 

 1945–1954: Harald Fagerlid
 1954–1957: Paul Otto Johnsen
 1957–1963: Georg Sørbø
 1963–1965: Thor Osland
 1965–1990: Per Gunnar Larsen
 1990–2000: Kåre Furnes
 2000–2001: Gustav-Erik Blaalid
 2001–2021: Erling Wåge
 2022–: Håvar Fagerli

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser

Eksterne lenker
 
 Skannet papirutgave hos Nasjonalbiblioteket

Aviser i Vestland
Polaris Media
Kultur i Kinn
Aviser etablert i 1910
Partiaviser (Høyre)
Fjordingen

Fjordingen er en avis som blir utgitt i Stryn i Vestland. 

Avisa kom under navnet Innfjordingen ut første gang i 1928 etter initiativ fra Nils Hertzberg og Finn Larsen som var avisas første redaktør og forretningsfører. Etter en konkurs i 1929 kom avisa ut igjen, men denne gangen under navnet Fjordingen. Avisa kom ikke ut mellom 1942 og 1945.

Mellom 1928 og 1936 var Ingemund Fænn journalist, og i realiteten også redaktør i avisa.

Avisa blir utgitt tirsdag, og fredag. Fjordingen ble kjøpt av Sunnmørsposten i 2002 og er i dag en del av mediekonsernet Polaris Media. Fram til 2006 ble Fjordingen trykt i eget trykkeri i Stryn. Nå er det Polaris Media sitt trykkeri i Spjelkavik som står for dette.

Ansvarlig redaktør
Bengt Flaten (2005-
Inge Fænn
Harald Vartdal
Martin Lilleheim
Ingvar Svarstad
Paul Svarstad (1949–1951)
Audun Aarheim
Erling Bø (1945–)
Torleif Bergmann (1929–)
Nils Hertzberg (1928–1929)

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker
 
 Fjordingen i skannet utgave ved Nasjonalbiblioteket

Aviser i Vestland
Polaris Media
Aviser etablert i 1928
Sogn Avis

Sogn Avis er en dagsavis som blir utgitt i Leikanger i Sogndal kommune i Vestland.

Avisa er et resultat av at avisene Sogningen/Sogns Avis og Sogn og Fjordane i 1992 ble fusjonert. Avisformatet er tabloid og avisa kommer ut tirsdag, torsdag og lørdag. Avisa har avdelingskontorer i Sogndal og Årdal.

Amedia Lokal AS eier 89,499 prosent av utgiverselskapet AS Sogningen/Sogns Avis, mens Firda Media AS eier 10,501 prosent.

Avisa ble i 2015 kåret til årets lokalavis.

Ansvarlig redaktør
Ansvarlige redaktører i Sogn Avis:
 Arve Uglum (2020–)
 Eli Grotle (konstituert) (2020)
 Jan Inge Fardal (2005–2019)
 Rune Timberlid (2004–2005)
 Kai Aage Pedersen (2001–2004)
 Jan Inge Fardal (2000–2001)
 Gerhard Haugland (1992–2000)

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 2. halvår 2021 hadde Sogn Avis et nettoopplag på 9 487.

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 

Aviser i Vestland
Kultur i Sogndal
Aviser etablert i 1992
Leikanger Nord
Ytre Sogn Avis

Ytre Sogn Avis er en avis som blir utgitt av Avisforetaket Ytre Sogn i Høyanger i Vestland. Bak selskapet står Husabø Prenteverk AS og Høyanger Næringsutvikling AS med 40 prosent hver, samt de ansatte med tilsammen 20 prosent.

Avisa Ytre Sogn kom ut første gang i 1997 og gis ut tirsdag og fredag. Ansvarlig redaktør er May Britt Eide.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker
 Ytre Sogn Avis

Aviser i Vestland
Kultur i Høyanger
Aviser etablert i 1997
Næringsliv i Høyanger
Bydel Frogner

Bydel Frogner er en administrativ bydel i Oslo, navnet kommer fra strøket Frogner, som igjen kommer fra Frogner hovedgård som i sin tid dekte store deler av området i dagens bydel, samt større skogsområder nordover.

Bydelen har  innbyggere (1. januar 2020) og et areal på 8,3 km². Ved bydelsreformen 1. januar 2004 ble de tidligere bydelene Uranienborg-Majorstuen og Bygdøy-Frogner (minus øyene i Oslofjorden) slått sammen til nåværende bydel Frogner.

Bydelen regnes som en del av «indre vest», omtrent hele bydelen er en del av byen Oslo (urban). Unntaket er Frognerparken og Bygdøy-halvøya som regnes som naturområde og/eller forstad. I tillegg er området fra Majorstuen til slottet en del av bykjernen / sentrum (må ikke forveksles med den adm. bydelen sentrum), med Bogstadveien og Hegdehaugsveien som hovedårer.

Bydel Frogner har like mange arbeidsplasser som innbyggere. Eldrebefolkningen holder seg omtrent uendret, mens andelen barn og unge øker jevnt.

Strøk 
 Frogner (Både nord og syd for Bygdøy allé)
 Elisenberg (nabolag)
 Gimle (nabolag)

 Nord for Bygdøy allé / Henrik Ibsens gate (Oslo).
 Majorstuen
 Hegdehaugen
 Homansbyen
 Briskeby
 Uranienborg
 Bak Slottet

 Syd for Bygdøy allé / Henrik Ibsens gate (Oslo), nord for veien Frognerstranda (E18):
 Skarpsno
 Skillebekk
 Ruseløkka

 Syd for veien Frognerstranda (E18). Del av Fjordbyen:
 Filipstad
 Tjuvholmen
 Aker Brygge

 Bygdøy

Delområder
Følgende av SSBs delomrområder  inngår i bydelen:
 Sentrum 3 (delt med Sentrum).
 Filipstad
 Skillebekk
 Frogner
 Uranienborg
 Homansbyen
 Majorstuen
 Bygdøy

Innbyggertall, fordelt på delområdene:

Politikk og bydelsforvaltning

Bydelen har en folkevalgt forsamling, bydelsutvalget. Største parti med over halvparten av representantene er Høyre. Leder for Frogner bydelsutvalg er Jens Jørgen Lie (H).

Bydelsadministrasjonen er underlagt både bydelsutvalget og byrådet. Administrasjonen ledes av bydelsdirektør Odd Rune Andersen.

Se også 
 Frognerparken

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Lokal nettavis for bydel Frogner 
 Frogner bydel
Bydel Gamle Oslo

Gamle Oslo er en administrativ bydel i Oslo med  innbyggere (1. januar 2020) og et areal på 7,5 km².

Delbydeler 
Bydel Gamle Oslo består av syv delbydeler.
Lodalen
Grønland
Enerhaugen
Nedre Tøyen
Kampen
Vålerenga
Helsfyr

Områder
Bydelen består av følgende strøk (sortert etter geografisk plassering):

Fjordbyen
 Bjørvika
 Sørengautstikkeren
 Grønlia
 Kongshavn

Nord og vest for Gjøvikbanen
 Grønland
 Tøyen m/ Enerhaugen
 Gamlebyen (bebyggelse)
 Galgeberg
 Vålerenga
 Kampen

Øst for Gjøvikbanen
 Ensjø
 Valle-Hovin / Valle
 Helsfyr
 Etterstad
 Bryn

Sør for jernbanen
 Kværner
 Gamlebyen (industri)
 Ekebergskrenten
 Ekebergskråningen

Det finnes også dalsøkk i bydelen som er delt mellom ulike strøk: Jordal er delt mellom Vålerenga og Kampen, Lodalen mellom Gamlebyen og Kværner, mens Svartdalen kun er i strøket Kværner. Bydelen omfatter også enkelte øyer i Oslofjorden, nemlig Bleikøya, Gressholmen,  Heggholmen, Hovedøya, Kavringen, Lindøya, Nakkholmen og Rambergøya.

Befolkningsutvikling
For tiden bygges det ut kraftig i Gamle Oslo, blant annet i Bjørvika-området. Bydel Gamle Oslo er, ifølge Oslo kommune, den bydelen der befolkningen er ventet å øke mest de neste ti årene, primært på grunn av innflytting av personer i arbeidsfør alder. En venter en befolkningøkning på rundt 25 000 mennesker, noe som ifølge prognosene vil føre bydelen forbi Nordre Aker, Grünerløkka og Frogner i folketall, og gjøre Gamle Oslo til Oslos mest befolkede bydel i 2023.

Bydelsutvalgets sammensetning
Bydelsutvalget i Gamle Oslo har følgende representasjon i valgperioden 2019-2023: 
Teodor Bruu (leder, MDG),
Agnes Viljugrein (nestleder, Ap),
Tuva Løkse (MDG),
Ingrid Ophaug Dahl (MDG),
Emil Snorre Alnæs (MDG),
Sara Ali Barzinje (Ap),
Mats Kvaløy-Bjørbekk (Ap),
Stian Amadeus Antonsen (SV),
Hasti Hamidiasl (SV),
Katherine Joakimsen (R),
Olaf Svorstøl (R),
Beate Bull (H),
Tjeran Tham Vinje (H),
Gøril Bjerkol Havro (V),
Kjell Johansen (Frp)

Kontroversielle saker
I 2010 vedtok bydelsutvalgene i Bydel Gamle Oslo og Bydel Grorud å boikotte varer fra Israel på bakgrunn av den israelske regjeringens økonomiske og humanitære blokkade av Gaza-stripen. Byråd Aud Kvalbein (KrF) kritiserte vedtaket, mens bydelsleder i Gamle Oslo Hans Christian Lillehagen (Ap) forsvarte vedtaket og sammenlignet det med vedtaket om bli Fair Trade-bydel noen år tidligere.

Tre uker senere ble vedtakene i de to bydelene kjent ugyldige av byrådet. Flertallet mente at siden saken hadde potensielle utenrikspolitiske implikasjoner var den ikke et kommunalt anliggende. Bydelene hadde derfor ikke rett til å fatte et slikt vedtak. Partiene Rødt og SV stemte mot flertallet og mente at alle i samfunnet, uavhengig av nivå, har et selvstendig ansvar for å ta etiske og moralske avgjørelser.

Referanser

Eksterne lenker
 Gamle Oslo bydel
Bydel Nordstrand

Bydel Nordstrand er en administrativ bydel i Oslo. Den har  innbyggere (per 2020) og et areal på 16,9 km². 

Bydelen som den er i dag, ble til da en ved bydelsreformen i 2004 slo sammen de tidligere bydelene Nordstrand, Lambertseter og Ekeberg-Bekkelaget (sistnevnte dog uten mesteparten av Ekebergskrenten og Ekebergskråningen, som tilfalt den nye bydel Gamle Oslo). Bydelen har en kommunal bydelsadministrasjon ledet av en bydelsdirektør som er underlagt byråden for Helse- og sosial og et bydelsutvalg som fra 2007 er direktevalgt. Ekebergsletta ligger i bydelen.

Bydelsutvalgsledere 
 2004–2007: Ulf Stigen (FrP)
 2007–2011: Sigbjørn Odden (H)
 2011–2015: Arve Edvardsen (H)
 2015–2019: Arve Edvardsen (H)
 2019–       :  Knut Falchenberg (H)

Strøk i bydelen
Fra nord mot sør

 Ekeberg
 Bekkelaget, med underområdene:
 Jomfrubråten
 Bekkelagshøgda, også kalt Øvre Bekkelaget
 Holtet, som ligger på selve høyden Bekkelagshøgda
 Sørli
 Nordstrand, med underområdene:
 Kastellet
 Nordseter
Sæter
 Munkerud
 Ljabru
 Ljan

 Simensbråten
 Brattlikollen
 Karlsrud
 Lambertseter

Bydelens grunnkretser
Bydel er det laveste politiske nivået i den offentlige forvaltning. For statistiske formål har Statsitisk Sentralbyrå delt alle kommuner og bydeler inn i grunnkretser. I Oslo er dessuten grunnkretsene gruppert i 'delbydeler'.

Referanser

Eksterne lenker
 Nordstrand bydel
Bydel Ullern

Bydel Ullern er en administrativ bydel i Oslo. Den har  innbyggere (per 1. januar 2020) og et areal på 9,4 km². Bydelen ligger vest i Oslo, med Lysakerelven og Bærum kommune i vest, bydel Frogner i sør og øst og bydel Vestre Aker i nord.

Historie 

Bydelen har fått navn etter strøket Ullern, som igjen har fått navn fra Ullern gård. Gårdsnavnet kommer fra norrønt Ullarin, Ullr + vin (eng). I middelalderen hørte gården til klosteret på Hovedøya. Etter reformasjonen i 1536 ble gården delt mellom kirken og kongen. I 1740 ble gården formelt delt i nedre og øvre Ullern, før disse i henholdsvis 1878 og 1866 kom i Herman Severin Løvenskiolds eie.

Den gang var Ullern en del av Aker kommune. Urbaniseringen begynte på slutten av 1800-tallet, da flere industribedrifter ble lagt til Skøyen og til området langs Lysakerelven. I 1872 åpnet Drammensbanen, noe som ytterligere bidro til områdets vekst. I 1912 åpnet også Smedstadlinjen, og i 1919 ble Skøyenlinjen utvidet til Lilleaker. De to sistnevnte linjene ble ytterligere utvidet i henholdsvis 1935 og 1924. I 1942 ble de to linjene forbundet da banen ble utvidet mellom Sørbyhaugen og Jar. 

I 1948 ble den senere Bydel Ullern en del av Oslo, etter at byen ble slått sammen med Aker. I perioden som fulgte har de tradisjonelle villastrøkene i bydelen blitt supplert med blokkbebyggelse.

Strøk 

Nabolag i Bydel Ullern omfatter blant annet Skøyen, Hoff, sydlige halvdel av Smestad, Montebello, Abbediengen, Ullern, Ullernåsen, Bestum, Lilleaker, Øraker, Sollerud, og Vækerø.

Bydelen grenser til Lysakerelven og Bærum i vest, Lysakerfjorden og Bygdøy i sør, Bydel Frogner i øst og Bydel Vestre Aker i nord. Frem til bydelssammenslåingen i 2003 grenset bydelen til Bydel Røa og Bydel Vinderen i nord og Bydel Uranienborg-Majorstuen og Bydel Bygdøy-Frogner i øst.

Åsen Ullernåsen strekker seg 201 meter over havet, og er kjent for sin vulkanske fortid.

Halve Frognerparken er i Bydel Ullern.

Fasiliteter 
Bydelen har en brannstasjon, Smestad brannstasjon. Bydelen har også et kjøpesenter, CC Vest.

På Ullern ligger blant annet Ullern videregående skole, samt Ullern kirke. Bydelen har også en lokalavis – Ullern Avis.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Ullern bydel – Oslo kommune
Bydel

Bydeler er distrikter innen byer med administrative oppgaver. Alle bykommuner i Norge er delt inn i mindre bydeler, men i offentlig norsk statistikk er det bare  Oslo, Bergen, Trondheim, Stavanger og Drammen som  deles inn i administrative deler.

Kommunedeler har samme oppgave som en bydel, men dekker delvis eller ikke et byområde. Kommunedeler er blant annet å finne i Bodø kommune.

I noen byer har hver bydel hvert sitt styre og hver sine kandidater i bystyret. Et eksempel på dette er Paris der byen er delt opp i 20 arrondissementer som har hver sitt  bystyre og borgermester.

De fleste bydeler omfatter flere eller deler av flere strøk, områder av store byer som har vokset frem historisk, og som danner den best kjente inndeling. Men begrepet bydel brukes også til å beskrive slike mindre geografiske områder innen en bykommune, selv om de ikke har noen administrativ betydning.

I Stockholm i Sverige brukes betegnelsen stadsdelsområde.

Se også 
Liste over bydeler i Oslo

Referanser 

Byplanlegging
Geografiske inndelinger
Byer

de:Ortsteil
Karl Jaspers

Karl Theodor Jaspers (født 23. februar 1883, død 26. februar 1969) var en tysk filosof og psykiater som har hatt stor innflytelse på moderne teologi, psykiatri og filosofi. Han regnes som en fremtredende representant for eksistensialismen. Jaspers var lærer og faderlig venn av Hannah Arendt. Hun skrev til Jaspers mens hun var tilstede under rettssaken mot Adolf Eichmann i Jerusalem i 1961. Etter Nürnbergprosessen formulerte Karl Jaspers begrepet forbryterstaten (tysk: Verbrecherstaat) i tilfeller der staten selv er den ledende gjerningspersonen snarere enn håndhever av lov og orden.

Jaspers ble i 1964 utnevnt til den tyske ordenen  Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

Verker 
 Was ist der Mensch?
 Was ist Erziehung?
 Die geistige Situation der Zeit
 Was ist Philosophie?
 Einführung in die Philosophie
 Die großen Philosophen
 Nietzsche
 Nietzsche und das Christentum
 Von der antiken zur christlichen Metaphysik Anaximander, Heraklit, Parmenides, Plotin, Anselm
 Die Frage der Entmythologisierung, vgl. Beiträge zu Rudolf Bultmann und Fritz Buri
 Psychologie der Weltanschauungen
 Vom Ursprung und Ziel der Geschichte
 Briefwechsel 1926-1969, Hannah Arendt, Karl Jaspers
 Briefwechsel 1920-1963, Martin Heidegger, Karl Jaspers
 Philosophie 3 Bände
 Vernunft und Existenz
 Von der Wahrheit
 Der philosophische Glaube angesichts der Offenbarung
 Die Schuldfrage
 Die Atombombe und die Zukunft des Menschen Wohin treibt die Bundesrepublik Wahrheit und Bewährung. Philosophieren für die Praxis''

Referanser

Eksterne lenker 
 
 http://www.dhm.de/lemo/html/biografien/JaspersKarl/

Tyske filosofer
Tyske psykiatere
Pour le Mérite
Personer fra Oldenburg
Askøyværingen

Askøyværingen er en lokalavis som kom ut første gang 3. oktober 1978, og gis ut i Askøy i Vestland. Avisen kommer ut ukentlig. Redaktør er Marit Kalgraf og ansvarlig redaktør er Terje Olsen. Avisens redaksjon er samlokalisert med lokalavisen for Sotra, VestNytt, i egne lokaler på Straume i Øygarden kommune.

Opplag 
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 

Kultur i Askøy
Aviser i Vestland
Aviser etablert i 1978
Næringsliv i Askøy
Paul Julius von Reuter

Paul Julius Baron von Reuter (født 21. juli 1816 i Kassel i Tyskland, død 25. februar 1899 i Nice i Frankrike) var en tysk forretningsmann. Han grunnla nyhetsbyrået Reuters.

Liv og virke

Bakgrunn 
Han ble født som Israel Beer Josaphat i Tyskland som sønn av rabbien Samuel Levi Josaphat, som stammet fra Witzenhausen, og hans hustru Betty Sanders.  Han vokste opp i gamlebyen i Kassel. Der begynte han i kjøpmannslære og ble bankkjøpmann. 

I Göttingen møtte han Carl Friedrich Gauss, som eksperimenterte med elektriske signaler gjennom ledninger. Disse eksperimenter var en del av grunnlaget for utviklingen av den elektriske telegrafi. I 1840 dro Josaphat til Berlin.

Karriere 

Han flyttet videre til London i 1845, konverterte til luthersk  kristendom og lot seg døpe i den tysk-lutherske menighet St. George's Church i byen, og tok navnet Paul Julius Reuter. Senere giftet han seg med bankierdatteren Ida Maria Elizabeth Clementine Magnus i Berlin. Han kjøpte seg inn i et ansett forlagshus med egen bokhandel, «Reuter und Stargardt». Ved sin publikasjon av demokratiske skrifter under den mislykkede borgerlige revolusjon av 1848/49 ble Reuter utsatt i Berlin. Han unndro seg det prøyssiske politis rekkevidde ved å emigrere tilø Paris i 1848.

I Paris arbeidet han i et nyhetsbyrå. Da telegrafien utviklet seg, åpnet Reuter et kontor i Aachen som sendte meldinger mellom Brussel og Aachen med brevduer. Dette var den manglende forbindelsen som forbandt Berlin med Paris. Brevduene var meget hurtigere enn posttoget, noe som ga Reuter raskere tilgang på nyheter fra Paris-børsen. I 1851 ble brevduene erstattet av en direkte telegraflinje.

Også mellom Storbritannia og det europeiske kontibent ble det lagt en telegrafforbindelse, gjennom Den engelske kanal. Reuter åpnet så kontor ved Londonbørsen og flyttet dit i 1851. 

I 1863 ble telegraflinjen forlenget til havnebyen Cork i det sørvestlige Irland. Skip som kom fra Amerika kastet kanistre med nyheter i havet utenfor kysten; beholderne ble fisket opp og bragt tinn til Cork og derfra videretelegrafert. Slik ble de ferske nyheter fra Amerika spredt i Europa lenge før amerikaskipene i det hele tatt var kommet i havn i London. På denne måten hadde Reuters formidlingstjeneste atter skaffet seg et avgjørende nyhetsforsprang.

Etter at telegrafen kom til stadig nye byer sørget han for å plassere egne korrespondenter og agenturer i alle viktigere byer, og etterhvert hadde han ved sitt aksjeselskap «Reuters Telegraphic Comp. Incorporated» i praksis et nyhetsformidlingsmonopol.

I 1871 ble Reuter opphøyet i adelstanden og utnevnt til baron av hertugen av Sachsen-Coburg-Gotha.

Han døde i 1899 i Villa Reuter i Nice i Frankrike.

Referanser

Litteratur 
 Gerd Kulle et al.: Paul Julius von Reuter. Pionier des weltweiten Nachrichtenwesens. Kassel trifft sich, Kassel erinnert sich in der Stadtsparkasse. Deutscher Sparkassenverlag, Stuttgart 1978, 67 S.
 

Tyske journalister
Personer fra Kassel
Bømlo-nytt

Bømlo-nytt er en lokalavis som blir utgitt i Bømlo i Hordaland. Bømlo-nytt tar sikte på å være lokalavis for Bømlo kommune og gis ut hver mandag, onsdag og fredag. Avisa redigeres på nynorsk.

Ansvarlig redaktør er Randi Olsen, som overtok etter Stein-Erik Ovesen 6. juni 2011.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
 2006: 3 381
 2007: 3 398
 2008: 3 407
 2009: 3 337
 2010: 3 301
 2011: 3 152
 2012: 3 198
 2013: 3 294
 2014: 3 188
 2015: 3 141
 2016: 3 205
 2017: 3 204

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Bømlo-nytt

Aviser i Vestland
Kultur i Bømlo
Aviser etablert i 1973
Næringsliv i Bømlo
Københavns slott

Københavns slott var et slott på øyen Slotsholmen i det sentrale København.

Historie 
Det ble oppført på samme sted i København som Absalons borg hadde stått, kort tid etter at denne hadde blitt ødelagt.

Det store inngangstårnet, kjent som Blåtårn, ble brukt som fengsel. Christian IVs datter Leonora Christina Ulfeldt, gift med Corfitz Ulfeldt, satt fengslet der i 21 år. 

Slottet ble bygget om en rekke ganger og på begynnelsen av 1700-tallet endret Frederik IV det fullstendig. Ombyggingen var ikke vellykket, da vekten var for stor og for dårlig fordelt, slik at murene begynte å revne. Rundt 1730 besluttet Christian VI å rive det ned samt å bygge det første Christiansborg.

Ruinene  
Ruinene av Københavns slott ligger under Christiansborg slott, nærmere bestemt under slottsplassen. Ruinene ble funnet av arkeologer i 1902.  
De ble gravet ut i 1917 og det har vært offentlig adgang til dem siden 1924.

Eksterne lenker 
 Eremit.dk
 Om ruinene hos Slots- og Ejendomsstyrelsen

Tidligere danske slott
Byggverk i København
Slotsholmen
Arkitektur på 1300-tallet
Grannar

Grannar er en politisk uavhengig lokalavis for kommunene Etne i Hordaland og Vindafjord i Rogaland. Lokalavisen kommer ut to ganger i uken, mandag og torsdag. Avisen har 12 ansatte. Avisen blir redigert på nynorsk. Kontorsted er Etne sentrum.

Opprinnelig ble Grannar etablert som en lokalavis for kommunene Ølen (nå sammenslått med Vindafjord) og Etne, men avisen fusjonerte med den tidligere lokalavisen Vindafjordingen og har etter den tid også dekket Vindafjord kommune.

Ansvarlig redaktør er Arne Frøkedal.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 3 893
2005: 3 858
2006: 3 875
2007: 3 929 
2008: 3 889
2009: 3 852
2010: 3 816
2011: 3 682
2012: 3 548
2013: 3 548
2014: 3 575
2015: 3 582
2016: 3 534
2017: 3 527

Referanser

Eksterne lenker 
 Grannar

Aviser i Vestland
Aviser etablert i 1973