alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Master of business administration

Master of business administration (MBA) er en akademisk grad innen økonomi og ledelse, gjerne som påbygging til ikke-økonomiske grunnutdannelser. Norges største MBA-studium i antall studenter, er ved Handelshøgskolen ved Nord universitet. Opptakskravet der er 180 studiepoeng/bachelorgrad og minst 2 års relevant arbeidserfaring. Selve masterstudiet gir 90 studiepoeng over tre år.

Et MBA-studium er bygget rundt en grunnstamme som fokuserer på strategi, ledelse og aktiv utøvelse av ledelse i offentlige og private virksomheter. MBA-studiet er i noen tilfeller spisset inn mot en bestemt bransje, og avsluttes normalt med en selvstendig oppgave. 

Noen norske høyere læresteder som tilbyr MBA er Handelshøgskolen ved Nord universitet , Handelshøyskolen BI, NKS Nettstudier og Norges Handelshøyskole.

Kjente utenlandske læresteder er INSEAD (Frankrike), Harvard Business School (USA), Columbia Business School (USA) og London Business School (Storbritannia).

Referanser 

Mastergrader
Engelske ord og uttrykk
Natural Color System

NCS, Natural Color System – er et internasjonalt fargesystem for å spesifisere, kommunisere og kontrollere farge innenfor arkitektur, design, markedsføring, produksjon, utdannelse og forskning. NCS brukes også som betegnelse for de produkter som illustrerer systemet og er selskapsnavn for de virksomheter som markedsfører disse produkter. 

Kort sagt kan NCS brukes i alle sammenhenger hvor farger skal vurderes hver for seg og i en sammenheng, og hvor valget av farger er viktig. Dette er det internasjonale språket for farge kommunikasjon!

Fargesystemet NCS

Fargesystemet NCS bygger på forskning utført av den tyske fysiologen Ewald Hering. Den første svenske versjonen av fargesystemet ble presentert av fysiker Tryggve Johansson. Dagens versjon er utviklet av de svenske forskerene  Anders Hård, Lars Sivik og Gunnar Tonnquist, som for dette arbeidet har blitt belønnet med den internasjonale fargeorganisasjonen AIC:s Judd award.

NCS er det eneste fargesystemet som beskriver farger nøyaktig slik vi ser dem. Det er lett og logisk å forstå og det er enkelt å bruke. Det finnes uendelig mange farger og alle kan bli identifisert og kodet innenfor NCS-systemet.

NCS Natural Color System er det mest brukte systemet for farge beskrivelse i Europa. Systemet ble første gang Norsk Standard i 1984

NCS går ut fra de 6 elementærfargene: hvit W, svart S, gul Y, rød R, blå B og grønn G. Ingen elementærfarge har visuell likhet med noen annen elementærfarge. Alle andre farger kan beskrives gjennom sine elementærfargeegenskaper, altså sin likhet med opp til 4 elementærfarger. Ingen farge kan ha både grønnhet og rødhet eller både gulhet og blåhet. Hver tenkbare overflatefarge kan beskrives med hjelp av NCS. NCS-koden f.eks. 2335-Y28R har to deler. Først angis nyansen, altså den relative likheten til elementærfargene svar og hvit. Nyansen kan også vises som et punkt i NCS fargetriangel. De to første sifrene (23) angir svartheten og de følgende to (35) angir kulørheten. Ettersom svarthet + hvithet + kulørtone = 100% kan man enkelt se at hvitheten i dette tilfellet er 42.

Kodens andre del angir kulørtone, altså den relative likheten til to av de fire kulørte elementærfargene. Y28R betyr gul med 28% rødhet. Kulørtonen kan vises som et punkt i NCS fargesirkelen.

NCS Atlas og fargeprøver

Som en illustrasjon til NCS-systemet finnes NCS farge atlas. I sin seneste versjon inneholder den 1950 fargeprøver som med visse unntak viser hvert tiende steg i svarthet, hvithet, kulørtone og kulørtoner. Fargeprøvenes koder angir hvilken farge de har under standardiserte belysnings- og betraktnings forhold. Fargeatlaset er standardisert sammen med spesifikasjoner om prøvenes produksjonstoleranse. En S foran fargekoden betyr at det er en standardisert NCS-kode.

Man kan velge mellom et stort antall produkter innen NCS systemet som hjelper deg å spesifisere en farge.

Eksterne lenker
 NCS' hjemmeside

Interiør
Paris Metrolinje 4

Metroen i Paris' linje 4 går mellom Porte de Clignancourt og Porte d'Orléans. Linjen ble tatt i bruk i 1908, og er i dag 10,5 km lang.

Dette var den første linjen i nord-sør-retning, og av denne grunn også den første som måtte krysse Seinen. Traséen er lagt slik at den betjener tre av jernbanestasjonene i Paris (Gare du Nord, Gare de l'Est og Montparnasse – Bienvenüe) samtidig som den unngår Det franske Akademi.

Historikk

April 1908: Åpning av den nordlige traséen (Porte de Clignancourt-Châtelet)
Oktober 1908: Åpning av den sydlige traséen (Porte d'Orléans-Raspail)
Januar 1910: Sammenkobling av de to traséseksjonene
Slutten av 1970: Flytting av den opprinnelige stasjonen Les Halles for å gjøre plass til en ny stasjon på forstandsbanens linje C

Driftsselskapet RATP skal forlenge linjen i sørlig retning gjennom Montrouge og Bagneux. Arbeidet med dette blir påbegynt i årsskiftet 2005/2006.

Det er ikke ennå fattet beslutning om en eventuell forlengelse i nordlig retning mot La Plaine Saint-Denis.

Materiell

Linje 4 fikk vognsett av typen MP59 i perioden oktober 1966-juli 1967. Da vogntypen MP89 ble tatt i bruk på linje 1 i 1990 ble MP59-settene derfra overført til linje 4, og de opprinnelige MP59-settene på linje 4 overført til linje 11, som da kunne pensjonere sine gamle vogsett av typen MP55.

Hvert togsett på linje 4 består av seks vogner. Disse er utstyrt med gummihjul, som reduserer støynivået betraktelig, og som bidrar til en myk gange.

Annet

Stasjonene Cité og Saint-Michel er konstruert på en spesiell måte, og ligner ikke på andre samtidige metrostasjoner
Linje 4 korresponderer med samtlige andre metrolinjer (med unntak av linje 3bis og linje 7bis) og samtlige forstadsbanelinjer

Eksterne lenker 
 
 Kart over metroen i Paris

 
Jernbanestrekninger i Frankrike
Jernbanestrekninger åpnet i 1908
1908 i Frankrike
John James Bagshaw

John James Bagshaw (født 25. desember 1885 i Derby, død 25. august 1966 i Nottingham) er en tidligere engelsk landslagsspiller i fotball. Han debuterte på  mot  den 25. oktober 1919. Bagshaw spilte 1 kamp for England.

Som amatør spilte han for Graham Street Prims i tillegg til at han spilte noen kamper for stedet der han jobbet, Fletcher´s Athletic. 

Han ble profesjonell fotballspiller i Derby County, oktober 1906 og var i denne klubben fram til 1920. Etter Derby County spilte han for Notts County, Watford, Ilkeston United og Grantham.

Etter at karrieren var slutt jobbet han for Raleigh Industries, men han var også talentspeider for både Derby og Nottingham Forest.

Karriere som spiller

Klubblag

Landslagskarriere for England

Kilder 
 The Who´s Who of Derby County.

Eksterne lenker 
 

Engelske fotballspillere
Fotballspillere for Derby County FC
Fotballspillere for Notts County FC
Fotballspillere for Watford FC
Personer fra Derby
Ray Nagin

Clarence Ray Nagin (født 11. juni 1956 i New Orleans) er en amerikansk økonom og politiker som var borgermester i New Orleans, Louisiana, USA.  Han ble valgt i mai 2002, og etterfulgte Marc Morial.

Nagin har en bachelorgrad i bokføring fra Tuskegee University i 1978 og en mastergrad fra Tulane University i 1994. 

28. august 2005 beordret Nagin evakuering av New Orleans etter som orkanen Katrina nærmet seg.

I 2014 ble Nagin funnet skyldig i tjue tilfeller av korrupsjon, svindel og hvitvasking av penger i kjølvannet av orkanen Katrina, og ble dømt til ti års fengsel

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  Offisiell biografi

Lokalpolitikere i USA
Personer fra New Orleans
Orkanen Katrina
Borgermestere i New Orleans
Altan

For den irske folkemusikkgruppen med samme navn, se Altan (band).

En altan (fra latin altus, «høy») er et gulv utenfor en bygning, over første etasje. Takterrasser kalles ofte altaner. En altan kan ha rekkverk, og være understøttet av søyler, buegang eller annet underbygg. Underbygget kan være et inngangsparti, bislag eller annet tilbygg, og altanen er da på taket av dette tilbygget. Dette forutsetter at tilbygget ikke er i hele hovedbygningens høyde. Altan har som oftest ikke tak, men har av og til et såkalt skjermtak (ikke del av bygningens tak).

Den såkalte Slottsbalkongen på slottet i Oslo er faktisk ikke en balkong, men en veranda. Dette fordi det utendørs gulvet med rekkverk er taket på en buegang, og slottets portico (gavl) er overbygg to etasjer lenger opp.

Buckingham Palace i London har tre ulike byggeformer på fasaden, der en veranda med et portico-overbygg har et utbygg på konsoller foran, altså en balkong, mens en altan fortsetter på sidene på samme plan (den hviler på et underbygg), uten at den har noe overbygg.

Referanser

Se også
 Balkong
 Terrasse
 Veranda

Eksterne lenker
 Språkrådet: Hva er forskjellen på en altan, balkong, terrasse og veranda?

Bygningsdetaljer
Balkong

En balkong er et fremspring på en husfasade (over første etasje) der gulvet ofte er en fortsettelse av gulvet i rommet innenfor. Balkongen bæres som regel av horisontale bjelker fra gulvet innenfor eller støttes opp av konsoller. Den kan også henge i skråstilte opphengsstag som er festet i vegg eller tak. Balkonger er ofte omgitt av balustrader. En balkong bør ikke forveksles med en veranda eller en altan. En spesiell type balkong er en såkalt fransk balkong som egentlig ikke er en balkong, men bare et rekkverk på utsiden av såkalte franske vinduer. 

Slottsbalkongen er faktisk ikke en balkong, men en veranda (En åpen eller overbygd (med tak) oppholdsplass som tilbygg til hus. Taket på verandaen kan være understøttet av stolper. Fra verandaen kan du som regel gå rett inn i stuen eller gå ned trappen til hagen. Kilde: Norsk bygglesikon, 1980).

Ordet balkong kommer fra det italienske balcone, som er en form av det samme ordet som det svenske balk og det norske bjelke.

Se også
 Altan
 Terrasse
 Veranda
 Fransk balkong

Eksterne lenker
 Språkrådet: Hva er forskjellen på en altan, balkong, terrasse og veranda?
  på ordet balkong.

Bygningsdetaljer
Paviljong

En paviljong er liten rund eller mangekantet bygning i park eller hage.  En paviljong brukes til lysthus, restaurant eller sted for å fremføre musikk; musikkpaviljong. Det kan også bety en selvstendig del av et større bygningskompleks.

Ordet paviljong brukes også (ikke minst av politikere) som forskjønnende uttrykk om brakker til f.eks. kontor- eller undervisningsformål.

Referanser

Byggverk etter type
Akutt aksent

Akutt aksent ( ´ ) (på fransk: accent aigu), også kjent som høyreaksent, er et diakritisk tegn. På norsk brukes akutt aksent særlig for å markere at en staving har sterkt trykk. Hovedsakelig benyttes akutt aksent i visse fremmedord, personnavn og fremmede geografiske navn for å angi hovedtrykk.

Norske eksempler
Á á  É é  Í í  Ó ó  Ú ú  Ý ý
allé, diaré, kafé, idé, entré, komité, kupé, moské, supé, trofé, diskré, én (tallord)
fór (preteritum av å fare i nynorsk), blót

Andre eksempler
Bogotá, Luiz Inácio Lula da Silva
Andalucía, São Tomé og Príncipe, Asunción

Praktisk bruk
På en PC med norsk tastatur skrives tegnet ´ ved å holde AltGr inne og trykke \, og deretter den bokstaven aksenten skal være over (f.eks. e blir é). Ønsker man kun aksenten trykkes mellomromstasten i stedet.
På en Mac med norsk tastatur finnes en egen tast for aksent.

Se også
Diakritisk tegn
Cedille
Cirkumfleks
Gravis
Tøddel
Tilde
Trema

Koding
ISO-8859-1-bokstavkodingen inkluderer bokstavene á, é, í, ó, ú, ý og deres respektive store bokstaver. Mange flere bokstaver er tilgjengelige i Unicode.

Eksterne lenker
 Språkrådet – Aksenttegn
 Korrekturavdelingen.no – Aksent

Tegn
Gravis

Gravis eller grav aksent ( ` ) (på fransk: accent grave), også kjent som venstreaksent, er et diakritisk tegn.

Det latinske ordet gravis betyr «tung» og betegner en fallende ordtone i motsetning til en «skarp» ordtone (akutt aksent). De latinske betegnelsene er oversettelser fra de tilsvarende greske βαρεῖα og ὀξεῖα (προσῳδία) med samme betydning.

I gammelgresk forekommer gravis kun i et ords siste stavelse, hvor den i visse tilfeller erstatter en akutt aksent. Gravis gikk offisielt ut av bruk i gresk i 1982. I fransk har accent grave delvis kun semantisk/ordskillende funksjon (à og ù), delvis også fonetiske konsekvenser (è gir en åpen e-lyd [ɛ]). I skriftlig norsk benyttes gravis aksent i noen fremmede navn, i den franske preposisjonen à og for å skille enkelte ord som ellers ville blitt skrevet likt.

Norske eksempler
À à  È è  Ì ì  Ò ò  Ù ù
vis-à-vis, à kr (enhetspris), à jour, à la carte
òg (i betydningen også, til forskjell fra konjunksjonen og)
fòr (plogfòr, potetfòr, dvs. langsgående fordypning i en åker, til forskjell fra for – preposisjon, fôr – mat til dyr og fór – preteritum av å fare)
lùte
På bokmål skal det ikke være aksenttegn i franske lånord som karriere, barriere, misere, ampere. I riksmål brukes imidlertid grav aksent i franske ord der uttalen er æ (for eksempel karrière og première).

Andre eksempler
tête-à-tête,  déjà vu
Genève, Liège, Val-d’Isère
crème fraîche

Praktisk bruk
På en PC med norsk tastatur skrives tegnet ` ved å holde Shift inne og trykke \, og deretter den bokstaven aksenten skal være over (f.eks. e blir è). Ønsker man kun aksenten trykkes mellomromstasten i stedet.
På en Mac med norsk tastatur skrives tegnet ved å holde Shift inne og trykke ´ (knappen rett til venstre for Backspace).

Koding
ISO-8859-1-bokstavkodingen inkluderer bokstavene à, è, ì, ò, ù og deres respektive store bokstaver. Mange flere bokstaver er tilgjengelige i Unicode.

Se også
Diakritisk tegn
Akutt aksent
Cedille
Cirkumfleks
Omlyd
Tilde
Trema
Tøddel

Referanser

Eksterne lenker
 Språkrådet – Aksenttegn
 Korrekturavdelingen – Aksenttegnene

Tegn
Cirkumfleks

Cirkumfleks ( ^ ) (latin accentus circumflexus), også kjent som «møne», er et diakritisk tegn. Cirkumfleks har fått sitt navn fra latin circumflexus (bøyd rundt) som igjen er en oversettelse av det greske ordet περισπωμένη (perispomene).

På norsk brukes cirkumfleks for å angi lukket uttale, som for eksempel «jakkefôr». Ellers brukes cirkumfleks i en del fremmedord og -navn. Cirkumfleks indikerer gjerne at en bokstav har blitt «borte» i tidligere tider. I fransk var det gjerne s (hôtel fra hostel, côte fra coste (kyst)). I norsk var det gjerne bokstaven ð: fôr fra fóðr, vêr fra veðr, men ikke *fâr fra faðir.

Norske eksempler
Â â  Ê ê  Î î  Ô ô  Û û
vêr (Nynorsk for vær, (både sol, regn etc. og sauebukk))
lêr (Nynorsk for lær, (skinn))
fôr (Innerstoff i klær, f.eks. jakkefôr, eller dyremat)
kvinnesâl
château, châteauvin, 
tête-à-tête, enquête, raison d'être
crème fraîche
Côte d'Azur, Rhône, côlon, entrecôte, entrepôt

Praktisk bruk
På et vanlig norsk ISO-tastatur skrives tegnet ^ ved å holde Shift inne og trykke ¨ (tøddel, tasten til høyre for Å). Dersom en straks etterpå trykker på tasten O blir det en ô. Ønsker en kun å skrive selve tegnet trykkes mellomromstasten i stedet.

Koding
ISO 8859-1-bokstavkodingen inkluderer bokstavene â, ê, î, ô, û og deres respektive store bokstaver. Mange flere bokstaver er tilgjengelige i Unicode.

Den benyttes også i ASCII for å representere en eksponent 2^3 = 8.

Se også
 Diakritisk tegn
 Akutt aksent
 Cedille
 Grav aksent
 Omlyd
 Tilde
 Trema

Eksterne lenker
 Språkrådet – Aksenttegn
 Korrekturavdelingen – Aksenttegnene

Tegn
Kvinnefronten (avis)

For Kvinnefrontens tidsskrift med det tidligere navnet Kvinnefront, se Fett
Kvinnefronten var en avis utgitt av Norges Kommunistiske Parti (NKP).

Kvinnefronten var en av de NKP-avisene Inger Hagerup skrev for. Kvinnefronten var også en av de mange illegale aviser NKP ga ut under andre verdenskrig.

Redaktør for avisen var Kirsten Hansteen, som senere ble Norges første kvinnelige statsråd.

Referanser

Norges Kommunistiske Parti
Illegale aviser
Nedlagte norske partiaviser
Saua

Saua (eller Sauarelva) er en elvestrekning i Midt-Telemark kommune i Vestfold og Telemark. Elva drenerer Heddalsvatnet, og munner ut i Norsjø ved Akkerhaugen. Elva er en del av Skiensvassdraget og den naturskapte delen av Norsjø–Skienkanalen.

Elver i Vestfold og Telemark
Norsjø–Skienkanalen
Midt-Telemarks geografi
Skiensvassdraget
Ren tekst

Med ren tekst menes i datasammenheng tekst som ikke inneholder spesielle formateringskoder til bruk for eksempel i tekstbehandlere eller andre dataprogrammer.
Filene er lesbare for mennesker, i motsetning til binærfiler som ofte bare er forståelig for datamaskiner.

Ren tekst har vært i bruk siden datamaskinens begynnelse, og blir i dag brukt til alt fra småfiler (inneholder mange ganger ingen tegnkoder i det hele tatt, kun tekst og linjeskift) til store datamengder, i stadig større grad i form av XML.
Et eksempel på dette er også her – alle artikler på Wikipedia er skrevet i ren tekst med enkle formateringskoder.
Dette gjør det enkelt å importere teksten inn i tekstbehandlere eller andre programmer.

Den vanligste forskjellen på tekstfiler er tegnsettet, den interne tallverdien som et tegn representeres ved i maskinen.
Det mest utbredte tegnsettet i den vestlige verden i dag (2005) er ISO-8859-1, men det finnes mange varianter, her er en liste over de vanligste:

UTF-8
Et tegnsett for koding av Unicode og er det tegnsettet som øker mest i bruk i den vestlige verden. (Først publisert i 1992 september).
ISO-8859-1 / Latin1
Det vanligste tegnsettet på GNU/Linux og Microsoft Windows siden 1990-tallet. Vedlikeholdet av denne standarden ble formelt avsluttet i juni 2004. (Først publisert i 1998).
ISO-8859-15 / Latin0
En variasjon av Latin1 der tegnet ¤ er byttet ut med € (først publisert i 1999).
CP865
Det skandinaviske tegnsettet for bruk under MS-DOS (lansert cirka 1986/1987).
CP437
Det originale PC-tegnsettet for bruk i USA (brukt med IBM PC DOS i 1980-årene).
Macintosh
..

Oppfatningen om hvilke filer som kan defineres som «ren tekst» har forandret seg i årenes løp. I begynnelsen da ASCII dominerte med sine syv bit, ble kun filer som bare inneholdt tegn i området 32–127 regnet som dette.
Etterhvert som 8-bit tegnsett ble mer og mer vanlig omfattet «ren tekst»-begrepet i tillegg til den foregående definisjonen også visse tegn i området 128–255. De fleste tegnsettene baserte seg på kun åtte bit, noe som begrenset antall tegn per tegnsett til 256. Dette forandret seg da Unicode ble introdusert, og en vanlig oppfatning av ren tekst er at den skal være leselig for det menneskelige øye.

En annen forskjell mellom filer som kan karakteriseres som «ren tekst» er formen på linjeskift.
Eksempler på dette er 0x0A for Unix-lignende systemer og 0x0D+0x0A i MS-DOS og Microsoft Windows.

Referanser 

Filformater
Bøelva (Bø)

Bøelva er en elv og et vassdrag i Midt-Telemark kommune i Vestfold og Telemark. Elva, som er en del av Skiensvassdraget, har sitt utspring i Seljordsvatn og renner gjennom Midt-Telemark kommune, og på Gvarv kalles den også Gvarvelva. Bøelva munner ut i Årnesbukta i Norsjø.

Referanser 

Elver i Vestfold og Telemark
Skiensvassdraget
Midt-Telemarks geografi
Vallaråi

Vallaråi er en elv i Seljord kommune i Telemark. Den har sitt utspring i Flatsjå og munner ut i Seljordsvatn, like øst for Seljord sentrum. Vallaråvassdraget er en del av Skiensvassdraget.

Elver i Vestfold og Telemark
Skiensvassdraget
Seljords geografi
Strawberry Fields Forever

«Strawberry Fields Forever» er en sang som ble utgitt i originalversjon av den engelske gruppen The Beatles.

Sangen er kreditert duoen John Lennon / Paul McCartney, men er i sin helhet skrevet av Lennon. «Strawberry Fields Forever» ble først utgitt på en dobbel A-side singel sammen med McCartney-låten «Penny Lane» 13. februar 1967, og ble nummer 2 på de engelske singlelistene. Den ble senere samme år utgitt på albumet Magical Mystery Tour. «Strawberry Fields Forever» var i utgangspunktet tenkt å være en del av albumet Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band og ble utelatt etter ønske fra George Martin og Brian Epstein. Noe George Martin senere har uttalt som "en av de største feiltagelsene jeg har gjort". Sangen har sin tittel etter barnehjemmet Strawberry Field drevet av Frelsesarmeen i Liverpool, hvor Lennon pleide å leke som barn.

«Strawberry Fields Forever» går for å være en av The Beatles' mest komplekse og banebrytende komposisjoner, og sangens surrealistiske og avantgardistiske overtoner gjorde den til en referanselåt for den psykedeliske rocken i siste halvdel av 60-tallet.

Vis-à-vis Lennons hjem på vestsiden av Central Park i New York er et lite område av parken kalt Strawberry Fields, til minne om Lennon som ble drept på gaten like ved i 1980.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Alan Pollack om Strawberry Fields Forever

 
 

The Beatles-sanger
Sanger skrevet av Lennon/McCartney
Sanger fra 1967
Singler fra 1967
Arnfinn Bergmann

Arnfinn Bergmann (født 14. oktober 1928 i Trondheim (Strinda), død 13. februar 2011) var en norsk skihopper. Hans store sesong var 1952; da vant han både NM, VM, Holmenkollrennet og gullmedaljen under OL-hopprennet. Han er den eneste norske hopperen som har vunnet alt dette i én og samme sesong.

Bergmann vokste opp i et arbeidermiljø på Pappenheim i Trondheim og meldte seg tidlig inn i Sportsklubben Freidig, som på den tiden ble ansett som en «borgerklubb». Ved VM i Lake Placid 1950 tok han bronse. I 1953 vant han den italienske hoppuka, og i 1955 vant han den sveitsiske hoppuka. Han ble tildelt Holmenkollmedaljen i 1956, og tok til sammen fire NM-gull; som junior i 1948 og som senior i 1952, 1953 og 1958. Han har også NM-bronsemedaljer fra 1949, 1955, 1957 og 1959. 

I det spesielle hopprennet under OL Oslo i 1952 ble det norsk dobbeltseier med Torbjørn Falkangers sølvmedalje. 

Han hadde utdannelse fra Statens gymnastikkskole og var dessuten utdannet cand. mag. med historie som fag. Han arbeidet omtrent 30 år som lærer i Oslo (bl.a. som gymnastikklærer ved  Kirkeveien realskole (lokaler på Majorstuen og Marienlyst skoler)) og Bærum, lengst ved Hosletoppen ungdomsskole der han var i 25 år.

Som pensjonist vendte han hjem til Trondheim og arbeidet med å utvikle skimuseet på Trøndelag Folkemuseum, Sverresborg.

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske skihoppere
Olympiske mestere for Norge
Vinnere av Holmenkollmedaljen
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1952
Skihoppere under Vinter-OL 1952
Norgesmestere
Personer fra Trondheim kommune
Yukio Kasaya

Yukio Kasaya (født 17. august 1943) er en tidligere japansk skihopper.

Sesongen 1971/1972 vant han de tre første rennene i hoppuka, men måtte dra hjem på grunn av forberedelser til OL på hjemmebane. Han gikk dermed glipp av en opplagt sammenlagtseier. Kanskje var det et klokt valg, for Kasaya ble olympisk mester i normalbakken under Sapporo-OL. Landsmennene Akitsugu Konno og Seiji Aochi sørget for tredobbelt japansk triumf. Kasaya var den første asiat som vant et OL-hopprenn.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fødsler i 1943
Personer fra subprefekturet Shiribeshi
Japanske skihoppere
Olympiske mestere for Japan
Olympiske medaljevinnere i skihopping
Deltakere for Japan under Vinter-OL 1964
Skihoppere under Vinter-OL 1964
Deltakere for Japan under Vinter-OL 1968
Skihoppere under Vinter-OL 1968
Deltakere for Japan under Vinter-OL 1972
Skihoppere under Vinter-OL 1972
Deltakere for Japan under Vinter-OL 1976
Skihoppere under Vinter-OL 1976