alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Geir Pollestad

Geir Pollestad (født 13. august 1978 på Nærbø) er en norsk politiker for Senterpartiet, som fra 2013 representerer Rogaland på Stortinget. Han har også vært statssekretær i Samferdselsdepartementet og i Olje- og energidepartementet. I 2021 ble han valgt til parlamentarisk nestleder i Senterpartiet.

Biografi 
Geir Pollestad er utdannet jurist ved Universitetet i Bergen og har tidligere studert økonomi og administrasjon ved Høgskolen i Stavanger. Han har vært aktiv i Senterungdommen og satt fra 2001 til 2003 som politisk nestleder. Fra 2003 til 2005 var han visepresident i Nordiska Centerungdommens Förbund, som representant for Senterungdommen. Fra 2001 var han vararepresentant på Stortinget fra Rogaland.

Høsten 2003 stilte Senterungdommen til valg gjennom «Grønn liste» i studentdemokratiet ved Universitetet i Bergen. Geir Pollestad ledet Grønn liste til et godt valgresultat og ble valgt til leder av Norsk Studentunion Bergen for 2004. I samme periode satt han også i landsstyret til Norsk Studentunion. 

Ved stortingsvalget i 2005 var Pollestad tredjekandidat for Hordaland Senterparti. I Jens Stoltenbergs andre regjering var han politisk rådgiver for Åslaug Haga i Olje- og energidepartementet og i Kommunal- og regionaldepartementet, og han var statssekretær i Olje- og energidepartementet og i Samferdselsdepartementet.

Ved stortingsvalget 2009 var Pollestad andrekandidat i Rogaland, men fikk ikke fast stortingsplass. Fra 2009 til 2012, mens Magnhild Meltveit Kleppa var statsråd, møtte Pollestad på Stortinget som fast møtende vararepresentant. 28. september 2012 ble han igjen utnevnt til statssekretær i Samferdselsdepartementet.

Ved valget i 2013 ble han valgt inn på fast plass som stortingsrepresentant. Han var først medlem av Energi- og miljøkomiteen, men flyttet våren 2014 over til Næringskomiteen, der han overtok ledervervet. I forbindelse med den såkalte NAV-skandalen har han uttalt at de som ble feilaktig dømt var "moralsk" ansvarlig.

I stortingsvalget 2017 var han Senterpartiets førstekandidat i Rogaland.

Stortingskomiteer 
 20. oktober 2009 - 18. juni 2012: Medlem av Arbeids- og sosialkomiteen
 17. oktober 2013 - 22. april 2014: Medlem av Energi- og miljøkomiteen
 24. april 2014 - 30. september 2021: Leder av Næringskomiteen
 19. oktober 2021 - Nå: Medlem av Finanskomiteen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Stortingsrepresentanter fra Sp
Stortingsrepresentanter for Rogaland
Stortingsrepresentanter 2013–2017
Stortingsrepresentanter 2009–2013
Statssekretærer fra Sp
Statssekretærer i Regjeringen Stoltenberg II
Politiske rådgivere fra Sp
Senterungdommens ledelse
Norske jurister
Personer fra Time kommune
Stortingsrepresentanter 2017–2021
Stortingsrepresentanter 2021–2025
Hulrørsopp

Hulrørsopp (Suillus cavipes) er en sopp som er knyttet til lerk (Larix spp.), og det første funnet av denne arten i Norge var i 1962. Den er veldig sjelden i hele Norge bortsett fra i Rogaland.

Eksterne lenker 
 

Kusopper
Jurij Krymarenko

Jurij Oleksandrovytsj Krymarenko, ukrainsk Юрій Олександрович Кримаренко (født 11. august 1983)  er en ukrainsk friidrettsutøver som konkurrerer i høydehopp.

Krymarenko ble verdensmester 2005 i Helsingfors med et hopp på 2,32. I høydefinalen var han den eneste som klarte 2,32 som er den laveste høyden som noen har vunnet verdensmestertittelen med. Favoritten og OL-vinneren fra 2004 i Athen, svenske Stefan Holm og en rekke andre hoppere klarte 2,29. Det ble delt sølv til cubanen Victor Moya og Jaroslav Rybakov fra Russland med 2,29. Holm ble bare sjuende mann med samme høyde. Krymarenko personbeste er 2,34, satt i Berdytsjiv i 2013.

VM-medaljer 
 VM 2005  Helsingfors - gull i høydehopp

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ukrainske høydehoppere
Verdensmestere i friidrett
Deltakere for Ukraina under Sommer-OL 2008
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2008
Deltakere for Ukraina under VM i friidrett 2007
Deltakere for Ukraina under VM i friidrett 2009
Deltakere for Ukraina under VM i friidrett 2013
Deltakere for Ukraina under VM i friidrett 2015
Vestindisk-guineisk Kompagni

Vestindisk-guineisk Kompagni var et dansk handelskompani med bakgrunn fra 1625, men formelt opprettet ved kongelig privilegiebrev i 1671. Det hadde som formål å kolonisere, drive handel og administrere de danske koloniene på kongens vegne. Selskapet fikk nasjonalt monopol på handel mellom Vestindia og Guinea, økonomiske særfordeler, egen jurisdiksjon og enerett på sukkerraffinering innenfor kongeriket og dets kolonier. Som motytelse måtte selskapet opprettholde regelmessige seilinger mellom koloniene, selge et angitt kvantum danske varer i koloniene og frakte kongens gods vederlagsfritt.

Selskapet var organisert som dagens aksjeselskaper, med et styre, daglig ledelse og en generalforsamling. Vestindisk-guineisk Kompagnis hovedkvarter lå i København. 

Selskapet hadde hovedansvaret for dansk-norsk slavehandel fra Gullkysten til Vestindia fram til 1754.

Historie
På 1600-tallet opprettet en rekke europeiske stater privilegerte selskaper som fikk monopol på handel i Afrika og Vestindia. Det danske selskapet hadde sin bakgrunn i 1625, da nederlenderen Johann de Willum bosatte seg i København og fikk kongelig lisens til å drive handel i Vestindia, Brasil, Virginia og Guinea. Lisensen forutsatte at all eksport ble lastet og all import losset i København. Men i mange år var selskapet relativt uvirksomt.

I 1672 koloniserte Vestindisk-guineisk Kompagni St. Thomas, men gjennom 1670-tallet sendte selskapet ut få skip. Vestindisk-guineisk Kompagni hadde økonomiske problemer og skaffet seg inntekter ved å avgiftbelegge skipsfarten og inngikk en avtale med Brandenburg om utvidet tilgang til øya mot høye avgifter. I perioden 1687 til 1696 sendte ikke selskapet ut noen skip, men forpaktet hele handelen til en dansk og en norsk kjøpmann. Den norske var Jørgen Thor Møhlen i Bergen.

Vestindisk-guineisk Kompagni gjenoppstod i 1697 og opplevde økonomisk fremgang. St. Thomas hadde i løpet av noen år lite med ledig jord og selskapet annekterte derfor naboøya St. Jan i 1718 og kjøpte St. Croix av Frankrike i 1733. Disse tre øyene utgjorde frem til 1917 Dansk Vestindia.

I 1754 kjøpte den danske stat ut alle aksjonærene i Vestindisk-guineisk Kompagni og oppløste selskapet, som ble erstattet av det statlige Vestindisk-guineisk Rente- samt Generaltoldkammer, som eksisterte fra 1760 til 1848.

Se også
 Liste over Dansk Vestindias guvernører
 SS «Fredensborg»
 Dansk-norsk slavehandel
 «Havmannen» (skip)

Referanser 

Handelskompanier
Dansk Vestindia
Danske selskaper
Etableringer i 1671
Opphør i 1754
Michael Diamond

Michael Diamond (født 20. mai 1972 i Sydney) er en profesjonell sportsskytter fra Australia. Diamond er hagleskytter og klarte å vinne olympisk gull i Trap både i Atlanta i 1996 og i Sydney i 2000. Han har deltatt i alle Sommer-OL fra 1992 til 2012. Diamond er av gresk avstamning.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Australske skyttere
Olympiske mestere for Australia
Deltakere for Australia under Sommer-OL 1992
Skyttere under Sommer-OL 1992
Medaljevinnere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Australia under Sommer-OL 1996
Skyttere under Sommer-OL 1996
Medaljevinnere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Australia under Sommer-OL 2000
Skyttere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Australia under Sommer-OL 2004
Skyttere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Australia under Sommer-OL 2008
Skyttere under Sommer-OL 2008
Deltakere for Australia under Sommer-OL 2012
Skyttere under Sommer-OL 2012
Personer fra Sydney
Fødsler i 1972
Olympiske medaljevinnere i skyting
Bergsbotn kraftverk

Bergsbotn kraftverk er et vannkraftverk i Berg kommune i Troms og Finnmark fylke.

Kraftverket utnytter et fall på 353 meter fra Store Hestvatnet til havnivå i Bergsfjorden.

Det er installert en horisontal francisturbin på 7,9 MW. Midlere årsproduksjon er på 26 GWh.

Kraftverket eies og drives av Troms Kraft Produksjon AS.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Troms Kraft Produksjon

Småkraftverk i Troms og Finnmark
Kraftverk i Senja
Troms Kraft Produksjon AS
Kraftverk etablert i 1986
Berg (Senja)
Lysbotn kraftverk

Lysbotn kraftverk er et vannkraftverk i Helvetesdalen på Senja i Troms og Finnmark fylke.

Kraftverket utnytter et fall fra inntaksmagasinet i Nedre Fossvatn (utgjør sammen med Øvre Fossvatn Lappegamvatnet) til Lysvatnet Nedre Hestvatn og Svartholvatnet er magasiner for verket. Magasinkapasitet er på 21,59 GWh.

Rørgata ned til stasjonen gjennomgikk en totalrenovering i 1991. Da ble alt mesteparten av det gamle treverket i rørgata byttet ut med glassfiber, mens noen deler enda består av treverk og stål. Samtidig ble kraftstasjonen revet og bygd opp på nytt.

Det er installert en horisontal francisturbin på 5,4 MW. Gjennomsnittlig årsproduksjon er på 28 GWh.

Eier og operatør er Troms Kraft Produksjon AS.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Troms Kraft

Småkraftverk i Troms og Finnmark
Kraftverk i Senja
Troms Kraft Produksjon AS
Kraftverk etablert i 1941
Kraftverk etablert i 1991
Tamara Bykova

Tamara Vladimirovna Bykova (russisk: Тамара Владимировна Быкова, født 21. desember 1958 i Azov) er en tidligere sovjetisk friidrettsutøver som konkurrerte i høydehopp.

Bykova kom på niendeplass under OL 1980 i Moskva. Etter å ha tapt flere ganger til sin store rival tyske Ulrike Meyfarth vant Bykova innendørs EM i friidrett med et hopp på 2,03 ny verdensrekord. Bykova ble verdensmester under det første verdensmesterskapet i friidrett i Helsingfors med 2,01. Senere på året under et stevne i Pisa beseiret hun på nytt sin tyske konkurrent og satte samtidig ny verdensrekord med 2,03. Hun tok sølv under OL 1988 med et hopp på 2,04 bak Stefka Kostadinova fra Bulgaria som vant OL-gull med ny verdensrekord 2,09.

I 1990 ble Bykova tatt for doping og ble utestengt i tre måneder.

OL-medaljer 
 OL 1988  Seoul - bronse i høydehopp

VM-medaljer 
 VM 1983  Helsingfors - gull i høydehopp
 VM 1987  Roma - sølv i høydehopp

Referanser

Eksterne lenker 
 

Sovjetiske høydehoppere
Russiske høydehoppere
Verdensmestere i friidrett for Sovjetunionen
Olympiske bronsemedaljevinnere for Sovjetunionen
Medaljevinnere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Sovjetunionen under Sommer-OL 1980
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1980
Deltakere for Sovjetunionen under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Personer fra Azov
Deltakere for Sovjetunionen under VM i friidrett 1983
Deltakere for Sovjetunionen under VM i friidrett 1987
Verdensrekordsettere i friidrett
Abel Antón

Abel Antón Rodrigo (født 24. oktober 1962 i Ojuel i Soria) er en spansk langdistanseløper. Han vant gullmedaljer i maraton under VM 1997 og VM 1999.

I 1998 ble Antón den første spanske løperen som gikk til topps i London Marathon. Han vant også gull på 10 000 m under EM 1994.

Andre meritter 
 EM 1994 – sølv på 5 000 m

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Personer fra provinsen Soria
Spanske langdistanseløpere
Spanske maratonløpere
Verdensmestere i friidrett for Spania
Europamestere i friidrett for Spania
Deltakere for Spania under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Spania under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Spania under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Spania under VM i friidrett 1997
Deltakere for Spania under VM i friidrett 1999
Deltakere for Spania under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Industrimuseum

Industrimuseer og industriarbeidermuseer er en type museum som dokumenterer industrihistorien og industriarbeidernes historie. 

Noen av disse museene har røtter i eldre bedriftsmuseer eller spesialmuseer, men de fleste oppsto i 1970- og 1980-årene som reaksjon på ensidigheten i museenes dokumentasjon av den fortidige virkelighet. Industrien og  industriarbeidernes kultur var lite tilgodesett i de da tradisjonelle  folkemuseene og bymuseene som hovedsakelig konsentrerte seg om den gamle bondekulturen og byborgernes kultur. Alle har krav på en historie, var et av mottoene for utviklingen mot et stort mangfold i norsk museumsvesen i disse årene. 

I løpet av kort tid ble det etablert industriarbeidermuseer i Rjukan, Eydehavn og Odda. På Sunnmøre fikk man et møbelindustrimuseum, i Romsdal et konfeksjonsindustrimuseum, og på Nordmøre klippfiskmuseum. 

Bl.a. i England og Danmark finner man tidligere eksempler på industri- og industriarbeidermuseer, f.eks. Arbeidermuseet i København.

Eksterne lenker 
 http://www.industrimuseum.no/

 
Industri
Kulturhistorie
Historisk næringsliv
Kultur
Gezahegne Abera

Gezahegne Abera (amharisk: ገዛሄኘ አበራ, født 23. april 1978 i Etya i Arsi-provinsen i Etiopia) er en etiopisk langdistanseløper.

Han vant gull i maraton under OL 2000 i Sydney, og i 2001 gikk han til topps under VM i friidrett i Edmonton.

Han er gift med Elfenesh Alemu, en av Etiopias fremste langdistanseløpere. Under OL 2004 i Athen kom hun på fjerdeplass i kvinnenes maratonløp.

Andre meritter 
11.-plass under maraton ved VM i friidrett i Sevilla i 1999.

Eksterne lenker 
 

Etiopiske langdistanseløpere
Etiopiske maratonløpere
Verdensmestere i friidrett for Etiopia
Olympiske mestere for Etiopia
Medaljevinnere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Etiopia under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Etiopia under VM i friidrett 2001
Personer fra Oromiya
Fødsler i 1978
Bardufoss kraftverk

Bardufoss kraftverk er et vannkraftverk ved Bardufossen i Målselv kommune i Troms og Finnmark fylke.

Det utnytter et fall på 53 meter i Barduelva og er et elvekraftverk. Innset, Straumsmo og Bardufoss kraftverk utnytter alle den magasinkapasiteten som ligger i Altevatnet.

Det er installert to francisturbiner på 19 og 26 MW. Midlere årsproduksjon er på 219 GWh.
 
I 1986 laget Kjell Fjørtoft en kortfilm om byggingen av kraftverket.

Kraftverket var eid av Troms Kraft produksjon. 
Etter en langvarig konflikt med Statkraft om fortolkingen og varigheten av leieavtalen for fallet, tapte Troms Kraft ved voldgiftsdom i september 2011 retten til fortsatt bruk av fallet. Overtatt av Statkraft ved hjemfall i 2012.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft

Vannkraftverk i Troms og Finnmark
Byggverk i Målselv
Statkraft
Målselvvassdraget
Kraftverk etablert i 1953
Egne hjem

Egne hjem var et samlebegrep på bevegelser i Norge på starten av 1900-tallet med det mål å gi arbeiderklassen egne boliger. Begrepet oppsto i 1902, med utgivelsen av bladet «Egne Hjem», som tok til orde for å følge opp Ebenezer Howards ideer om hagebyens fortrinn. I Sverige hadde man den tilsvarende «Egnahemrörelsen», og det norske tidsskriftet hentet følgelig sitt navn fra nabolandet.

På denne tiden bodde arbeiderne ofte i leiegårder, gjerne i små leiligheter med dårlige sanitære forhold. Egne hjem-prosjekter gikk derfor inn for å bygge hus på 2-3 rom, ofte tomannsboliger med egne hager. Prosjektene var ofte støttet av det offentlige med enten tilskudd eller lån.

Etter andre verdenskrig ble Egne hjem-bevegelsen avløst av boligkooperasjoner som et virkemiddel for sosial boligbygging.

Oslo og omegn 
Det første realiserte Egne hjem-prosjektet lå på Nadderud i Bærum. Det ble satt i gang i 1900 av Typografenes Byggeselskap. Medlemmene selv deltok i byggeprosessen, som tilslutt førte frem til 70-80 småhus. Selskapet ble oppløst da bebyggelsen sto ferdig, og medlemmene fikk selv eiendomsretten til husene (dette i motsetning til de senere borettslagene). «Egne hjem» var en stasjon på Kolsåsbanen frem til holdeplassen ble nedlagt i forbindelse med ombyggingen til metrostandard på 2000-tallet.

I Kristiania kom Egne hjem-bevegelsen i gang med Kristiania Egne Hjem i 1908. Dette selskapet sto for utbyggingen av Ekebergkolonien (Arctanderbyen) i Ekebergskrenten, som bestod av 58 treroms leiligheter bygget som tomannsboliger. Kristiania kommune sto delvis for finansieringen av prosjektet, men mye av støtten kom også fra byens øvre sosiale lag. I Ekebergkolonien ble det satt en minimumsgrense for inntekten til beboerne, og med en grense på 1800 kroner i året ble mange arbeidsfolk utestengt. I 1914 ble Kværnerkolonien reist på Kværner, nærmere bestemt på sørsida av Svartdalen. Arctanderbyen er regulert til spesialområde bevaring. Kværnerkolonien står på Byantikvarens bevaringsliste (gule liste).

Landet for øvrig 
Sauda, Odda og Folldal har boligfelt kalt Egne Hjem. På Rjukan bygde Norsk Hydro et stort antall arbeiderboliger inspirert av Egne Hjem.

Utlandet 
Lignende bevegelser har eksistert i andre nordiske land. Av disse er den svenske Egna hem den mest kjente.

Se også 
 Hageby

Referanser

Eksterne lenker
 Artikkel om bevegelsen av cand. philol. Øystein Bergkvam - død lenke
 Artikkel i NorgesLexi

Byplanlegging
Norsk arbeiderhistorie
Norske boligorganisasjoner
Heike Henkel

Heike Henkel (født Heike Redetzky 5. mai 1964 i Kiel) er en tysk tidligere friidrettsutøver som konkurrerte i høydehopp.

Henkel ble verdensmester 1991 i Tokyo med et hopp på 2,05 hele sju centimeter høyere enn Jelena Jelesina som vant sølvmedalje. Hun ble også olympisk mester, hun vant høydehoppfinalen med 2,02 under OL 1992 i Barcelona. Hun satte verdensrekord innendørs 4. februar under tyske mesterskapet i Karlsruhe i 1992 med et hopp på 2,07. Hun var gift med svømmeren Rainer Henkel mellom 1989 og 2001. Gitet seg senere med den tidligere OL-deltageren (1992)og ti-kjemperen Paul Meier.

OL-medaljer 
 OL 1992  Barcelona - gull i høydehopp

VM-og EM-medaljer 
 VM 1991  Tokyo - gull i høydehopp
 EM 1990  Split - gull i høydehopp

Andre meritter 
 EM 1994  Finland - 11.-plass i høydehopp

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Kiel
Tyske høydehoppere
Olympiske mestere for Tyskland
Verdensmestere i friidrett
Europamestere i friidrett
Deltakere for Vest-Tyskland under Sommer-OL 1984
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1984
Deltakere for Vest-Tyskland under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Medaljevinnere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Tyskland under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Vest-Tyskland under VM i friidrett innendørs 1987
Deltakere under EM i friidrett innendørs 1988
Deltakere for Tyskland under VM i friidrett innendørs 1993
Straumsmo kraftverk

Straumsmo kraftverk er et vannkraftverk i Bardu kommune i Troms og Finnmark fylke.

Kraftverket utnytter et fall i Barduelva og har inntaksmagasin i Veslevatnet.  Det hentes også inn vann fra et bekkeinntak i Straumslitverrelva.

Innset, Straumsmo og Bardufoss utnytter alle den magasinkapasiteten som ligger i Altevatnet.

Det er installert to francisturbiner på 85 MW hver, totalt 170 MW. Midlere årsproduksjon er på 678 GWh.

Kraftverket er eid av Statkraft.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft

Vannkraftverk i Troms og Finnmark
Kraftverk i Bardu
Statkraft
Målselvvassdraget
Kraftverk etablert i 1966
Ioamnet Quintero

Ioamnet Quintero (født 8. september 1972 i Havanna) er en tidligere cubansk friidrettsutøver som konkurrerte i høydehopp.

Quintero tok bronse under OL 1992 i Barcelona med høyden 1,97 meter bak Heike Henkel (2,02 meter) og Alina Astafei (2,00 meter). Året etter ble hun verdensmester under VM 1993 i Stuttgart med et hopp på 1,99 meter foran landsmannen Silva Costa og Sigrid Kirchmann fra Østerrike, begge med høyden 1,97 meter.

OL-medaljer 
 OL 1992  Barcelona - bronse i høydehopp

VM-medaljer 
 VM 1993  Stuttgart - gull i høydehopp

Referanser

Eksterne lenker 
 

Cubanske høydehoppere
Verdensmestere i friidrett
Medaljevinnere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Cuba under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Cuba under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Cuba under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Cuba under VM i friidrett 1995
Deltakere for Cuba under VM i friidrett innendørs 1997
Dividalen kraftverk

Dividalen kraftverk er et vannkraftverk i Målselv kommune i Troms og Finnmark fylke.

Kraftverket utnytter et fall på 289 meter fra reguleringsmagasinet Dødesvatn til dalbunnen i Dividalen. Dødesvatn er oppdemmet og reguleres mellom 413,5 og 380,5 moh.

Det er installert en francisturbin på 26 MW. Midlere årsproduksjon er på 130 GWh.

Kraftverket er eid av Troms Kraft Produksjon.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Troms Kraft

Vannkraftverk i Troms og Finnmark
Byggverk i Målselv
Målselvvassdraget
Troms Kraft Produksjon AS
Kraftverk etablert i 1972
Adamselv kraftverk

Adamselv Kraftverk er et vannkraftverk  i Lebesby kommune i Troms og Finnmark. Det ble satt i drift i 1973 av Finnmark Energiverk. Kraftverket eies og drives nå av Statkraft

Kraftverket utnytter et fall på 208 meter fra reguleringsmagasinet Store Måsvannet til Landersfjorden. Magasinet er oppdemmet av flere demninger og reguleres mellom 207 og 175 meter over havet. Sieidejávri (Offervannet) og Gahpatjávri er også regulert i forbindelse med verket, og vannene reguleres mellom 213 og 208 moh. Fallet mellom Sieidejávri og Store Måsvannet er utbygd i Offervann kraftverk.

Fra Krokvannet i Adamselvvassdraget overføres vann til Gahpatjávri i Friarfjordelvvassdraget via en 922 meter lang kanal. Muorahisjárvi og Márddašjávri reguleres sammen med Krokvannet. Til Krokvannet overføres også vann fra elvene Važžejohka og Gáissavuolesjohka i vest, via to tunneler og en kort kanal.

Fra Lille Måsvannet i Válljohkas nedbørfelt overføres vann til Store Måsvannet via Lille Måsevatn pumpe, som ble satt i drift i 2016. Pumpehøyden er på 34 meter, og installert effekt er 0,68 MW. Pumpeverket er beregnet å gi en økt midlere årsproduksjon i Adamselv kraftverk på 4,3 GWh. I samme utbygging ble to bekker ved Pieralemetjávrrit i Garnvikelvas nedbørfelt tatt inn på driftstunnelen til kraftverket, og gir en produksjonsøkning på 2,1 GWh

Adamselv kraftverk har installert to francisturbiner på totalt 50 MW, og kraftverket har en gjennomsnittlig årsproduksjon på 199 GWh.

Referanser

Kilder 
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft

Vannkraftverk i Troms og Finnmark
Kraftverk i Lebesby
Statkraft
Kraftverk etablert i 1973
Adamsfjordvassdraget
Friarfjordvassdraget
Marianne Borgen

Marianne Borgen (født 2. juni 1951 i Oslo) er ordfører i Oslo og mangeårig politiker for SV.

Borgen er utdannet cand.sociol. med embetseksamen i sosiologi fra Universitetet i Oslo i 1979. Borgen har permisjon fra stilling i Redd Barna. Hun har tidligere vært blant annet avdelingssjef for Sosial- og familieavdelingen ved Fylkesmannen i Oslo og Akershus, konsulent i Kommunal- og arbeidsdepartementet og faglig leder ved Barneombudets kontor.

Borgen satt i Oslo bystyre fra 1979 til 1983, og deretter fra 1995. Borgen sitter i Kultur- og utdanningskomiteen, og har tidligere sittet i Finanskomiteen, Helse- og sosialkomiteen og ledet Samferdsels- og miljøkomiteen. Borgen var SVs ordførerkandidat ved kommunevalgene i 2007, 2011 og 2015.

Borgen er født og oppvokst i Groruddalen og bor i dag på Østensjø. Hun er søster til journalist Erling Borgen. Hun er gift med Lars B. Kristofersen, har tre barn.

Annet 
I hennes første periode som bystyrerepresentant, vakte det oppsikt da hun ammet sine barn i bystyresalen.

Utmerkelser 
Borgen ble i 2017 utnevnt til storridder av Den islandske falkeorden i forbindelse med statsbesøket til Islands president i Norge.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Ordførere i Oslo
SV-politikere i Oslo
Den islandske falkeorden
Personer fra Oslo