alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Leikanger

Leikanger var en kommune i tidligere Sogn og Fjordane fylke som fungerte som fylkets administrasjonssenter. Leikanger ligger om lag halvveis inne i Sognefjorden, og grenser i vest til Balestrand og i nord og øst til Sogndal. Over fjorden i sør ligger Vik. Det høyeste punktet er Ryssebotnrana 1604 moh, på grensa mot Sogndal.

Kommunen ble av Stortinget besluttet slått sammen med Sogndal og Balestrand fra 1. januar 2020.

Politikk

Kommunestyrevalget 2015

Kultur

Tusenårssted
Kommunen valgte ikke eget tusenårssted, og kommunen har benyttet statstilskuddet som ble gitt alle landets kommuner i forbindelse med dette til den nye sentrumsplassen, Borggarden. Denne ligger på Hermansverk, i tilknytning til det nye kjøpesenteret i den gamle Lerum-fabrikken, hvor blant annet Leikanger idrettshall, Leikanger Folkebibliotek, Balder Brygg og Kiwi Hermansverk ligger. Plassen ble åpnet 26. november 2010. Plassen er utformet i kinesisk granitt. Det ble plantet tusenårstre i Henjahaugane barnehage.

Kjente systrendinger
Ragnhild Sigurdsdatter (ca. 840-ca.858), dronning, mor til Harald Hårfagre
Harald Hårfagre (ca. 856-ca. 932), norsk konge
Georg Burchard Jersin (1767-1822), eidsvollsmann
Jakob Sverdrup (1845-1899), sokneprest og kirkestatsråd
Olav Sande (1850-1927), lærer og folkeminnesamler
Olaf Huseby (1856-1942), forlegger
Kjell Bondevik (1901-1983), stortingsrepresentant (KrF) 1950-65, statsråd 1963 og 1965-71 
Odd Njøs (1931- ), lærer, revyartist og kåsør
Erling Johannes Husabø (1961-), jurist
Anne Karin Hamre (1965- ), fylkesmann i Sogn og Fjordane fra 2011
Eli Kari Gjengedal (1971-), værdame (TV 2)
Dag André Mo (1979- ), styrkeløfter
Elise Thorsnes (1988- ), fotballspiller

Se også
 Leikanger sogn
 Leikanger prestegjeld
 Leganger (slekt) med opphav fra Leikanger

Referanser

Eksterne lenker
Leikanger kommune - offisielt nettsted 
Leikanger - Allkunne, levande leksikon
Leikanger - Store norske leksikon
Leikanger - Sognefjord.no 

 
Tidligere fergesteder i Sogn og Fjordane
Artikler i sjøfart-prosjektet
Sogndal

Sogndal er en kommune og et tettsted, i Sogn i Vestland fylke. Kommunen ligger langt inne i Sognefjorden og grenser i nordvest til Sunnfjord, i nordøst til Luster, i sør til Lærdal og Vik (sør for fjorden) og i vest til Høyanger.

De tre største tettstedene er Sogndal med , Hermansverk/Leikanger med  og Kaupanger med  innbyggere per . Fra 1. januar 2020 ble kommunene Balestrand, Leikanger og Sogndal sammen til én kommune. Den nye kommunen heter Sogndal.

I tillegg til å være ei fotballbygd (Sogndal Fotball) blir Sogndal kalt «saftbygd», mye på grunn av Lerum AS, som har avdeling på Kaupanger.

Høgskulen på Vestlandet  er kommunens største arbeidsplass.

30. mars 2007 ble Stedjebergstunnelen (2,1 km) åpnet av samferdselsminister Liv Signe Navarsete, som er oppvokst i Sogndal. Kaupanger stavkirke er en av Norges eldste stavkirker.

Sogndal er vennskapskommune med kommunen Eshowe i Sør-Afrika.

Elver, fjorder, fjell og vatn i Sogndal 
Dalavatnet
Fjærlandsfjorden
Sognefjorden
Sogndalselva
Supphellenipa, kommunens høyeste fjell 1729,7 moh
Grensevarden, kommunens høyeste punkt 1740 moh

Kultur

Dialekt

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er kulturhusplassen, som er den åpne plassen foran Sogndal kulturhus. Plassen er tenkt som et rom for kunst, men er ennå ikke ferdig utviklet. Kommunen plantet ikke noen tusenårstrær.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Kjente sogndøler
Niels Johannesen Loftesnæs (1789-1848) Eidsvollsmann
Gjest Bårdsen (1791–1849,) var fra kommunesenteret Sogndalsfjøra
Hans Paludan Smith Schreuder (1817–1882), misjonær
Harald Ulrik Sverdrup (1888–1957), oseanograf og meteorolog, leder for Norsk Polarinstitutt 1948–1957.
Jarle Bondevik (1934–2016), professor i nordisk språkvitenskap ved UiB
 Tormod Sleppen (f. 1937), generalmajor 
Kåre Lerum (f. 1939), bedriftsleder
Olav Stedje (f. 1953), sanger, musiker
Svein Bakke (1953–2015), fotballspiller
Liv Signe Navarsete (f. 1958), leder av Senterpartiet 2008–2014, statsråd, stortingsrepresentant
Kjetil Hildeskor (f. 1960), generalsekretær i Norges Friidrettsforbund
Tommy Skjerven (f. 1967), fotballdomme
Eirik Bakke (f. 1977), fotballspiller
Eva Weel Skram (f. 1985), popartist og sanger
Tone Damli Aaberge (f. 1988), popartist og sanger

Idrett 

Sogndal er kjent for sitt herrefotballag Sogndal Fotball, med nesten tjue sesonger i norsk øverste divisjon, og hovedkontor for Sogn og Fjordane Fotballkrets. Sogndals idrettsklubber teller 4000 medlemmer. Noen idrettslag er:

 Sogndal IL 
 Fjærland IL
 Balestrand IL
 Fjøra FK
 Kaupanger IL 
 Norane IL
 Studentspretten IL
 IL Syril (tidl. Systrond og Leikanger)

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunefakta Sogndal - Statistisk sentralbyrå
 Sogndal - Store norske leksikon
 Den nye storkommunen skal hete Sogndal 

 Detaljert interaktivt panoramabilde av Sogndal
Vik

Se også Vik (andre betydninger).

Vik er en kommune i Vestland fylke. Riksvei 13 går gjennom Vikøyri. Det er en fin strandpromenade langs sjøen. Den ligger i landskapet Sogn og på sørsiden av Sognefjorden, og grenser i øst til Aurland, i sør til Voss og Vaksdal, og i vest til Modalen og Høyanger. På den andre siden av fjorden ligger Balestrand, Leikanger, Sogndal og Lærdal. Vik var til og med 2019 en del av Sogn og Fjordane fylke.

Kommunen var en del av Terra-skandalen fra 2007.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015 
Ved kommunestyrevalget 2015 var det 2 117 stemmeberettigede i kommunen. Avgitte stemmer var 1 356 (64,1% oppslutning). Kommunestyret hadde 17 representanter. Fem partier var representert i kommunestyret for perioden 2015-2019.

Arbeiderpartiet - 6 mandater (35,2 prosent)
Senterpartiet - 5 mandater (29,9 prosent)
Venstre -3 mandater (14,5 prosent)
Høyre - 2 mandater (12,9 prosent)
Kristelig Folkeparti - 1 mandat (4,6 prosent)
Sosialistisk Venstreparti - 0 mandater (2,9 prosent) 

Ordfører for perioden 2015-2019 var Olav Turvoll fra Senterpartiet. Varaordfører var Roy Egil Stadheim fra Arbeiderpartiet.

Kjente personer fra Vik

Ludvig Daae (1723-1786), prest og godseier
Edvard Liljedahl (1845-1924), lærer, stortingsrepresentant, statsråd
Ivar Refsdal (1866-1939), lektor og kartograf
Anders Nummedal (1867-1944), konservator og arkeolog
Olav Hoprekstad (1875-1965), lærer og forfatter
Synnøve Finden (1882-1957), grunnlegger av Synnøve Finden Ostefabrikk
Sverre Riisnæs (1897-1988), justisminister i Quislings regjering, landssvikdømt
Martin Huslid (1931-1996), ambassadør
Solveig Kloppen (f. 1971), skuespiller og programleder (TV)
Ann Kristin Flatland (f. 1982), skiskytter
Gustav Valsvik (f.1993), fotballspiller

Referanser

Eksterne lenker
 
 Vikjavev.no: Bildesamling og værdata fra Vik
 Sognafoto.no: Bildesamling fra heile Sogn
Kvænangen

For fjorden Kvænangen, se Kvænangen (fjord).

Kvænangen kommune (nordsamisk: Návuona suohkan, kvensk: Naavuonon komuuni) ligger i Troms og Finnmark. Den grenser mot Loppa i nord, Alta i øst, Kautokeino i sør, Nordreisa i sørvest, og Skjervøy i vest. Kvænangen hører til regionen Nord-Troms.

Navnet Kvænangen antas å komme av kvæn (kvener) som er en etnisk folkegruppe, og angr som er norrønt for «fjord». 

Det samiske navnet Návuotna antas å være forbundet med stedsnavnet Návet og Návetvuopmi (norsk: Navetdalen) - návet betyr "fjøs" og vuotna betyr "fjord". Det kan også komme fra kvenske Naavuono, som kan ha utspring i stedsnavnet Navetat (Navit) og Navetanvuoma (Navitdalen) - navetta betyr "fjøs" og vuono betyr "fjord". I Navit har det vært kvensk bosetting.

Næringsvirksomheten i Kvænangen er hovedsakelig basert på primærnæringene jordbruk, skogbruk og fiske. Nye næringer er fiskeoppdrett og turisme.

Kommunesenteret i Kvænangen er Burfjord. 

Nærmeste flyplasser er Sørkjosen lufthavn i  Nordreisa ca 6-7 mil sør langs E6, samt Alta lufthavn ca 10-11 mil nord langs E6.

Gruvedrift 
Så tidlig som i 1743 ble det rapportert funn av kobbermalm i Kvænangen, men nærmere undersøkelser ble først iverksatt tidlig på 1800-tallet av «The Quenangen Mining Association». Selskapet etablerte i 1826 Kåfjord kobberverk i Alta og startet deretter undersøkelser i Kvænangen. Disse undersøkelsene fortsatte i mange år. Full gruvedrift i Kvænangen startet først i 1840, med utgangspunkt i Kjækan. Det ble etablert flere gruver i Kvænangen. De største var Edwards og Cedars.

Alta-verket som Kvænangen-gruvene var en del av, ble slått sammen med Sulitjelma Aktiebolag i 1896. Deretter ble det gamle handelsstedet Badderen sentrum for fornyet virksomhet i bergverksdriften i Kvænangen.

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er kulturlandsskapet Vapsgieddi/Noaidegieddi som har lokaliteter og tufter fra eldre og yngre steinalder, jernalder og samiske gammetufter og offerplasser fra middelalderen.

Politikk 
Se utdypende artikkel: Kommunestyrevalg i Kvænangen

Kommunestyrevalget 2019

Delområder 
Kvænangen kommune er delt inn i følgende to statistiske delområder (innbyggertall 2012):
 Kvænangen sør (507)
 Kvænangen nord (775)

Kjente personer fra Kvænangen
Jafet Lindeberg (1873-1962), grunnlegger av byen Nome (Alaska)
Gunnar Kaasen (1882-1960), norsk-amerikansk hundekjører i Alaska
Steinar Eriksen (1939-), stortingsrepresentant (H) 1985-1989
Eva M. Nielsen (1950-), ordfører i Alta 1991-2001, stortingsrepresentant (Ap) 2001-2009
Carina Olset (1982-), journalist og programleder i NRK
Andreas Nygaard (1990-), proff langrennsløper i langløpslaget Team Santander

Referanser

Eksterne lenker
 Kvænangen kommunes hjemmeside
 Kommunefakta Kvænangen - Statistisk sentralbyrå 
 Kvænangen - Store norske leksikon 
 Utforsk Kvænangen - turforslag
Nordreisa

Nordreisa (kvensk: Raisi, samisk: Ráisa), er en kommune i Troms og Finnmark fylke. Den grenser i nord mot Skjervøy, i øst mot Kvænangen og Kautokeino, og i vest mot Kåfjord. I sør har kommunen også grense mot Finland, som også bruker navnet Raisi om Nordreisa.

Nordreisa hører til regionen Nord-Troms. Kommunens administrasjonssenter er Storslett, som hadde  innbyggere . Reisaelva renner i fjorden her. Storslett ligger 5 kilometer unna tettstedet Sørkjosen, med  innbyggere. I Sørkjosen ligger også Sørkjosen lufthavn med daglig flyforbindelser til Oslo via Tromsø.

Prefikset Nord- kom for å skille kommunen fra bygda med samme navn lenger sør, som fikk navnet Sørreisa.

Politikk 

Se utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Nordreisa.

Kommunestyrevalget 2019

Delområder 
Nordreisa kommune er delt inn i følgende tre statistiske delområder (innbyggertall 2012):
	
 Rotsund (559)
 Storslett (3482)
 Oksfjord (752)

Bosted ikke oppgitt (14)

Næringsliv og turisme 

Etter offentlig administrasjon og tjenestevirksomhet utgjør turistvirksomhet, varehandel og hotell- og restaurantvirksomhet flest arbeidsplasser i kommunen.  Fiske har fått økt betydning med fiskeproduksjonsanlegg i Rotsund og Hamnnes. Jordbruket har gått betydelig tilbake sammenlignet med tidligere tider og består stort sett av husdyrhold, inkl. melkeproduksjon. Industrivirksomhet finnes i mindre grad og er hovedsakelig knyttet til bygg- og anleggsvirksomhet, kraftproduksjon og vannforsyning.   

De viktigste turistmålene i kommunen er Reisa nasjonalpark som ligger i den sørlige delen av kommunen, Mollisfossen med en høyde på 269 meter og Imofossen. Begge fossene ligger i Reisa nasjonalpark.

Historie og kultur
Nordreisa fikk status som egen kommune i 1886 da området ble skilt ut fra Skjervøy. Kommunen ble utvide i 1890 da ytterligere et område ble utskilt fra Skjervøy. Kommunenens nåværende grenser er fra 1972.

Nordreisa er en trekulturell kommune som er preget av norsk, kvensk og samisk kultur. I Halti-bygget i kommunesenteret på Storslett ligger Halti Nasjonalparksenter og Halti Kvenkultursenter.

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Halti kvenkultur- og nasjonalparksenter som ligger på Storslett. 

Kommunen har plantet flere tusenårstrær. Ved Sonjatun omsorgssenter er et tre, og ved alle skolene i kommunen er det også plantet trær.

Det er også plantet et tusenårstre ved bredden av Reisaelva, like ved Halti. Treet er en kjempepoppel.

Referanser

Eksterne lenker
 Nordreisa kommunes hjemmeside 
 Kommunefakta Nordreisa - Statistisk sentralbyrå 
 Nordreisa - Store norske leksikon 
 Reisa nasjonalpark
 Halti nasjonaparksenter
Skjervøy

Skjervøy kommune (nordsamisk: Skiervvá suohkan, kvensk: Kieruan komuuni) er en kommune i Troms og Finnmark fylke. Kommunen ligger i sin helhet på øyer, hvorav de største er Arnøya, Kågen, Uløya, Laukøya og Skjervøya. Administrasjonssenteret i kommunen er tettstedet Skjervøy, som har  2788 innbyggere (2022).

Geografi 
Skjervøy kommune har landgrense i sørvest (på Uløya) til Nordreisa kommune, og grenser for øvrig, over de omliggende fjorder og hav, i øst mot Kvænangen og Loppa, i vest mot Lyngen og Karlsøy. Skjervøy kommune er utelukkende en øykommune og omfatter øyene Skjervøya, Kågen, Arnøya, Uløya, Laukøya, Haukøya, Hakkstein, Vorterøya og Follesøyene. Høyeste punkt i kommunen er Store Kågtinden, 1229,7 moh.

Kommunen hører til regionen Nord-Troms.

Kommunikasjon 
Skjervøy har hurtigbåtforbindelse til Tromsø. Hurtigruten har også anløp her. Nærmeste flyplass er Sørkjosen lufthavn i nabokommunen Nordreisa ca. 45 min kjøring fra Skjervøy. Flyplassen trafikkeres flere ganger daglig av Widerøe, med avganger til Tromsø, med korrespondanse til Oslo, og også direkteavganger til Hammerfest og Kirkenes.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Delområder 
Skjervøy kommune er delt inn i følgende to statistiske delområder (innbyggertall 2021):
 Skjervøy (2578)
 Arnøya-Laukøya (315)
Bosted ikke oppgitt (6)

Kultur

Tusenårssted
Det ble i 1999 gjort politisk vedtak om at Skjervøys tusenårssted skal ha en tilknytning til Leonhard Seppala, den verdenskjente hundekjøreren som vokste opp på Skjervøy. Opprinnelig så man for seg muligheten for å få etablert en musikkpaviljong i Seppalaparken i Skjervøy sentrum, men i 2008 ble det bestemt å knytte tusenårsstedet til en butikk på Skjervøy, kalt «Midt i Værret», som ligger ved stedet der Seppala vokste opp. I 2015 ble Seppalatunet åpnet og som blant annet forteller historien om Leonhard Seppala.

Kjente personer fra Skjervøy 
Leonhard Seppala (1877-1967), kjent norsk-amerikansk hundekjører i Alaska
Peter Wilhelm Bøckman (1927-2006), professor i religionshistorie ved Universitetet i Trondheim
Hermod Bjørkestøl (1944-), idrettsleder
Knut Werner Hansen (1951-) fylkesordfører (Ap) i Troms 2011-2019
Roy Waage (1963-), tidl. ordfører, tidl. leder av Kystpartiet
Hans Olav Syversen (1966-), stortingsrepresentant (KrF) fra Oslo 2005-2017
Hanne Grete Einarsen (1966-), kunstner
André Hanssen (1981-), tidl. fotballspiller 
Stig-Tore Moen Nilsen (1994-), håndballspiller

Referanser

Eksterne lenker
 Skjervøy kommunes hjemmeside
 Kommunefakta Skjervøy - Statistisk sentralbyrå 
 Skjervøy - Store norske leksikon
 Seppala-tunet - bli kjent med historien på Skjervøy.
Hægebostad

Hægebostad er en innlandskommune i Agder fylke som grenser til Kvinesdal i vest og nord, Åseral og Lyngdal i sør og øst. Hægebostad har ca.  innbyggere, og det er omkring 800 hytter i kommunen.

Natur og geografi
Den vestlige delen av Agder tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedeforldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 - 1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550 - 1 480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går både i sørvest-nordøst retning, og i sør-nord retning.

Elva Lygna, som er varig verna mot kraftutbygging, renner fra nord til sør i kommunen. Elva og vannet Lygne har som følge av kalking godt fiske. Alt i alt er det 988 små og store vann i kommunen.

Kommunen har et rikt dyreliv med elg, bever, rådyr, hare, rype, ørn og gaupe. Nord i kommunen er det beiteområde for landets sørligste villreinstamme.

Nord i kommunen ligger Hekkfjell (705 moh).

Fylkesvei 42 krysser kommunen i retning øst-vest, og fylkesvei 43 som går sørover gir forbindelse til E39. Sørlandsbanen har stoppested i Hægebostad på Snartemo stasjon. Stasjonen ligger midt mellom to av de lengste jernbanetunnelene i Norge, Kvinesheitunnelen og Hægebostadtunnelen.

Meteorologisk institutt, Avinor og Statens vegvesen driver i samarbeid en stor værradar på Staksteinliknuten (631 moh) i Hægebostad. Radaren stod ferdig i 2000 og dekker sørlige deler av Norge og de nære havområdene utenfor.

Historikk
Dagens Hægebostad kommune omfatter de tidligere kommunene Hægebostad og Eiken. De ble slått sammen i 1963. De to kommunene utgjorde én kommune også fra 1837 til 1915. Fra 1916 til 1962 var Hægebostad og Eiken selvstendige kommuner.

De eldre kommunale arkivkildene for kommunen (og de tidligere kommunene) finnes i dag hos Interkommunalt arkiv i Vest-Agder IKS(IKAVA). Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller, men også skoleprotokoller.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Severdigheter

Kjente personer
 Aasulv Bryggesaa (1856–1922), stortingsrepresentant (V), statsråd 1913-1915
 Leiv Lea (1895-1942), motstandsmann
 Sigurd Verdal (1927-2010), stortingsrepresentant (Ap) 1981-1993

Referanser

Eksterne lenker
 Kultur i Hægebostad på kart fra Kulturnett.no
1884

1884 (MDCCCLXXXIV) var et skuddår som begynte på en tirsdag i den gregorianske kalender og et skuddår som begynte på en torsdag i den julianske kalender.

Hendelser

Første halvår
 27. januar – Kraftigste registrerte lavtrykk i Norge: 939.8 hPa i Bergen
 28. januar – Norges første politiske parti, Venstre blir etablert, med Johan Sverdrup som første partileder.
 13. mars – Beleiringen av Khartoum, Sudan, begynner. Beleiringen varer helt til 26. januar 1885.
 1. mai – Kravet om åtte timers arbeidsdag erklæres i USA.

Andre halvår
 25. august – Partiet Høyre ble stiftet etter innføringen av parlamentarismen i Norge. Emil Stang ble valgt til partiets første formann
 16. september – Verdens første anvendbare transformator forlater Ganz-fabrikken. Ingeniørene Károly Zipernowsky, Ottó Bláthy og Miksa Déri står bak patenten for konstruksjonen.
 15. oktober – Den norske tandlægeforening stiftes
 11. november – Henrik Ibsens Vildanden utgis første gang

Uten dato
 Norges Birøkterlag stiftes
 Den norske Postorganisasjon stiftes, som Det norske Postmannslag 
 Norsk Kvinnesaksforening stiftes
 Singsås kirke blir bygd på nytt
 Statsrådssaken ble gjennomført.
 Storbritannia proklamerer et protektorat over Somaliland.
 Avisen Social-Demokraten utgis første gang

Personer

Fødsler 
 1. februar – Evgenij Zamjatin, russisk forfatter (d. 1937)
 13. februar – David Hesser, amerikansk vannpolospiller (d. 1908)
 26. april – Sigurd Mathisen, norsk skøyteløper (d. 1919)
 8. mai – Harry S. Truman, amerikansk president (d. 1972)
 12. august – Olav Hurum, norsk lyriker (d. 1908)
 11. oktober – Eleanor Roosevelt, amerikansk førstedame (d. 1962)
 23. oktober – Antoine Costa, algerisk turner

Dødsfall 
 12. mai – Bedřich Smetana, bøhmisk komponist og musikklærer (f. 1824)

Sport
 Den engelske fotballklubben Derby County blir stiftet.

Litteratur 
 Émile Zola – La Joie de vivre
 Bjørnstjerne Bjørnson – Det flager i byen og paa havnen
 Alexander Kielland – Fortuna

1884
1882



Begivenheter

Utlandet 
 En trippelallianse blir etablert mellom Østerrike, Italia og Tyskland.
 24. mars – Den tyske legen Robert Koch offentliggjør at han har funnet bakterien som forårsaker tuberkulose.
 4. september - Edison Electric Illuminating Company som Thomas Alva Edison stod bak, starter USAs første elektrisitetsverk kjent som Pearl Street Station.

Norge 
 Kvinner får adgang til høyere utdannelse.
 Studenttidsskriftet Philologus kommer ut for første gang.
 Otto Treiders Handelsskole ble grunnlagt.

Fødsler 
 9. januar – Otto Ruge, norsk offiser (d. 1961)
 25. januar – Virginia Woolf, britisk forfatter (d. 1941)
 30. januar – Franklin D. Roosevelt, amerikansk president (d. 1945)
 12. februar – Henrik Sørensen, norsk maler (d. 1962)
 5. mai – Douglas Mawson, australsk polfarer (d. 1958)
 19. mai – Muhammed Mossadegh, iransk politiker (d. 1967)
 20. mai – Sigrid Undset, norsk forfatter (d. 1949)
 17. juni – Igor Stravinskij, russisk komponist (d. 1971)
 21. september – Alf Hurum, norsk komponist og kunstmaler
 22. september – Wilhelm Keitel, tysk krigsforbryter (d. 1946)
 22. september – Emil Stang d.y., norsk politiker og høyesterettsjustitiarius (d. 1964)
 16. desember – Zoltán Kodály, ungarsk komponist (d. 1967)

 Tommy Blackstock, skotsk fotballspiller (d. 1907)

Dødsfall 
 31. januar – James Spriggs Payne, liberisk president (f. 1819)
 27. mars – Jørgen Moe, norsk eventyrsamler, forfatter og biskop (f. 1813)
 3. april – Jesse James, amerikansk lovbryter, (f. 1847)

Litteratur 
 Alexander Kielland – Skipper Worse
 Jonas Lie – Gaa paa!
 Henrik Ibsen – En folkefiende
 Émile Zola – Pot-Bouille

Sport
 Den engelske fotballklubben Tottenham Hotspur blir stiftet.
 Den engelske fotballklubben Newcastle United FC blir stiftet.

1882
1878



Begivenheter 
 Serbia, Montenegro og Romania blir uavhengige fra Det osmanske riket.
 Bosnia-Hercegovina blir overført til østerriksk administrasjon 
 Frelsesarmeen forandret navn fra Kristen misjon.
 9. januar – Humbert I av Italia blir konge av Italia.
 19. februar – Thomas Edison tar patent på grammofonen.
 27. februar – Jærbanen, jernbanestrekningen mellom Egersund og Stavanger, åpner.
 3. mars – Bulgaria får tilbake sitt selvstyre fra Det osmanske riket.

Fødsler 
 22. januar – Constance Collier, britisk-amerikansk skuespillerinne og skuespillerinstruktør (d. 1955)
 19. februar – Kristoffer Uppdal, forfatter (d. 1961)
 12. mars – Gemma Galgani, italiensk helgen (d. 1903)
 23. mars – Franz Schreker, østerriksk komponist (d. 1934)
 30. mars – Nils Waltersen Aasen, oppfinner (d. 1925)
 31. mars – Jack Johnson, amerikansk bokser (d. 1946)
 3. mai? – Cruz Hernández, salvadoransk superhundreåring (d. 2007)
 10. mai – Gustav Stresemann, tysk politiker (d. 1929)
 13. mai – Muriel Robb, britisk tennisspiller (d. 1907)
 13. mai – Joseph Henry, skotsk-amerikansk fysiker (f. 1797)
 5. juni – Pancho Villa, mexicansk general og revolusjonær (d. 1923) 
 8. oktober – Ivar Arosenius, svensk maler, illustratør og barnebokforfatter (d. 1890)
 28. november – Peder L Kolstad, politiker (d. 1932)
 18. desember – Josef Stalin, sovjetisk diktator (d. 1953)
 23. desember – Garrett Serviss, amerikansk friidrettsutøver (d. 1908)

Dødsfall 
 9. januar – Viktor Emmanuel II av Italia, italiensk konge (f. 1820)

Litteratur 
 Émile Zola – Une Page d'amour

Sport
 De engelske fotballklubbene Everton, Manchester United og West Bromwich Albion blir stiftet.

1878
Liste over tidligere norske kommuner

Liste over tidligere norske kommuner er en oversikt over tidligere norske kommuner som ikke lenger eksisterer fordi de er slått sammen, innlemmet i en annen kommune, eller delt opp. Listen gir ingen oversikt over mindre geografiske områder som har blitt overdratt fra en kommune til en annen. De fleste kommunene i denne tabellen forsvant ved kommunesammenslåing.

Etter fylke

Agder

Innlandet

Møre og Romsdal

Nordland

Rogaland

Troms og Finnmark

Trøndelag

Vestfold og Telemark

Vestland

Viken

Eksterne lenker  
 Registreringssentral for historiske data Kommuneendringer etter 1837 
 Statistisk sentralbyrå/Dag Juvkam: Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen
 Statistisk sentralbyrå: Endring i kommune- og fylkesinndelingen i perioden 01.01. 1988 til og med 01.01.2008
 Statistisk sentralbyrå: Endringer i kommuneinndelingen og andre regionale inndelinger fra og med 1. januar 1999

Tidligere kommuner i Norge
Norge, Tidligere kommuner
Kommuner
Kommuner