Gullrisengmott

A. f. glomeralis

Gullrisengmott er en sommerfugl i familiegruppen gressmott.

Den lever i Europa, i Asia nord for Himalaya, helt øst til Japan. Den finnes også i Nord-Amerika. Den finnes i hele Norge.

Utseende 
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin.  Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler).  I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.

Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen.  Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.

Levevis 
Gullrisengmott finnes i flere ulike habitater (leveområder), men den er ofte å se i tilknytning til åpen skog med lysninger. Den kan fly i fjellet opp til tregrensen.

Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges direkte på næringsplanten. Larven lever som plantespiser på planter i slekten Solidago og på plantene Genista tinctoria og Lembotropis nigricans. Den er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.

Gullrisengmott tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium,  en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen.

Systematisk inndeling 

 sommerfugler (Lepidoptera) 
 delgruppe Glossata – Homoneura
 delgruppen Ditrysia
 overfamilien Pyraloidea
 familien gressmott, (Crambidae)
 underfamilien  Pyraustinae 
 slekt Anania
 Gullrisengmott (Anania funebris (Ström, 1768) )
 synonymer: Phalaena funebris Ström, 1768 Phalaena maculata Linnaeus, 1771 Phalaena octomaculata Linnaeus, 1771 Phalaena atralis Fabricius, 1775 Pyralis guttalis Denis & Schiffermüller, 1775 Noctua trigutta Esper, 1791 Ennychia octomaculalis Treitschke, 1829
 underarter: A. f. glomeralis (Walker, 1859)

Kilder 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider.
 www.funet.fi – Lepidoptera database

Eksterne lenker 
 
 Gullrisengmott - Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
 Gullrisengmott – www.nic.funet.fi/ 
  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Gressmott
Sommerfugler formelt beskrevet i 1768
Dyr formelt beskrevet av Hans Strøm