alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Fylkesvei 7956

Fylkesvei 7956 går mellom Mettevoll og Skoglund i Nordreisa kommune. Veien er 4,6 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 360 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Nordreisa
Fylkesvei 7958

Fylkesvei 7958 går mellom Nordstraumen og Kjøllefjord i Kvænangen kommune. Veien er 5,2 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 361 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Kvænangen
Fylkesvei 7960

Fylkesvei 7960 går mellom Dorras og Undereidet i Kvænangen kommune. Veien er 5,4 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 362 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Endepunkt Dorras

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Kvænangen
Hare Krishna

Hare Krishna er  et hinduisk mantra, en rytmisk sang basert på gjentakelse av tre ulike navn på guden Vishnu, nemlig Hare,  Krishna og Rama.  Gjentakelse av disse tre hellige navnene skal rense sinnet og fjerne belastende karma. 

Harekrishna-mantraet  kalles gjerne  mahamantra; det store mantra.  Det har en lang historie, og omtales i mange gamle hinduiske skrifter.

Ekstatisk sang av denne typen spredte seg i middelalderens India som en del av bhakti-bevegelsen. Her legges det vekt på   følelsemessig  hengivelse til guddommen, i motsetning til yogienes askese og selvdisiplin eller de intellektuelle spekulasjonene i vedanta.

Hare Krishna-mantraet ble kjent i Vesten på 1970-tallet gjennom den hinduiske misjonsbevegelsen ISKCON.

Eksterne lenker 
 ISKCONs hjemmeside i Norge

Hinduisme
Fylkesvei 7962

Fylkesvei 7962 går mellom Laukeng og Burfjord i Kvænangen kommune. Veien er 8,9 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 363 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Endepunkt Laukeng

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Kvænangen
Fylkesvei 7964

Fylkesvei 7964 går mellom Burfjord kai og Burfjord i Kvænangen kommune. Veien er 320 meter lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 364 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 
 Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Kvænangen
Fylkesvei 7966

Fylkesvei 7966 går mellom Gulpenjárga kai og Alteidet i Kvænangen kommune. Veien er 13,2 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 365 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Endepunkt Gulpenjárga kai
Jøkelfjord

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Kvænangen
Fylkesvei 8004

Fylkesvei 8004 går mellom Gakori og Kvilekrysset i Alta kommune. Veien er 3,5 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 27 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Alta
Fylkesvei 7984

Fylkesvei 7984 går mellom Amtmannsnes og Bukta i Alta kommune. Veien er 3,0 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 12 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Alta
Fylkesvei 7990

Fylkesvei 7990 går mellom Kronstad og Leirbakken i Alta kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 15 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Alta
Fylkesvei 8006

Fylkesvei 8006 går mellom Russeluft og Rafsbotn i Alta kommune. Veien er 7,9 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 28 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Endepunkt Russeluft

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Alta
Moland (Fyresdal)

Moland (også brukt Fyresdal) er en bygd, et tettsted, administrasjonssenter og handelssenter i Fyresdal kommune i Telemark. Bygda ligger langs fylkesvei 355 i nordenden av Fyresvatn, omtrent halvveis mellom Tjønnefoss i Nissedal og Krossli i Tokke. Tettstedet Fyresdal har  innbyggere per 1. januar .

Bygda har grunnskole, barnehage, legesenter, aldershjem, bank, butikker, museum, bygdetun, hotell, flyplass, bensinstasjoner og samfunnshus. I nordenden av bygdesenteret finner man industriomådet Molandsmoen med, blant annet, den vernede bedriften Telemark Lys og kildevannprodusenten Telemark Kildevann som produserer vann fra Fyresdal under merkenavnet Bonaqua Silver.

Innenfor bygda Moland ligger også boligområdene Sørbygda, Gamleveg, Folkestadbyen, Tøddebakkane, Kåsegrend, Sitje, Grunnvik, Vadligrend, Verpe og Prærien. Naturområdet Hamaren ligger også her med stier og lysløyper og utsikt fra Klokkarhamaren.

Referanser

Tettsteder i Vestfold og Telemark
Bosetninger i Fyresdal
Fylkesvei 8064

Fylkesvei 8064 går mellom Heia og Kolvik i Porsanger kommune. Veien er 2,6 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 185 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

 Heia
Kommunal vei fra Kolvik til Činavuohppi (2,9 km)

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Porsanger
Fylkesvei 8086

Fylkesvei 8086 går mellom Karlebotnhøgda og Sirddagohppi i Nesseby kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 311 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Nesseby
Fylkesvei 8108

Fylkesvei 8108 går gjennom Neiden i Sør-Varanger kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 352 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Sør-Varanger
Fylkesvei 8110

Fylkesvei 8110 går mellom Myrvoll og Elvenes i Sør-Varanger kommune. Veien er 7,2 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 354 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Sør-Varanger
VG Nett

VG Nett er et nettsted og en nettavis eid og drevet av mediehuset VG siden 10. oktober 1995. Nettavisen hadde 1,97 millioner lesere per dag i august 2020, og var på det tidspunktet Norges største.

Torry Pedersen var VG Netts første redaktør.

VG Debatt 
VG Nett har blant annet en debattside, VG Debatt, som har eksistert siden 1999. Siden er bygget opp som et diskusjonsforum og er kategorisert etter en rekke temaer som fotball, musikk og politikk. VG Debatt hadde over 10 millioner brukerinnlegg i 2005.

I juni 2020 kjøpte VG Diskusjon.no, noe som tok den totale trafikken på VGs diskusjonsplattformer til rundt to millioner månedlige brukere. Eierskapet i VG Debatt og Diskusjon.no ble senere overført til VGs nye datterselskap Maximo AS.

Omlegging av forumet 
Den 15. juli 2021 gjennomførte VG en større endring av debattforumets layout. Etter omleggingen gikk aktiviteten på VG Debatt betydelig ned, ifølge Alexa-rangeringen. En opptelling gjort av brukerne selv viste en nedgang på 98 % i antallet innlegg etter omleggingen i 2021, sammenliknet med antallet innlegg i samme periode i 2020. Maximo, som driver VG Debatt og Diskusjon.no, uttalte senere at de ikke kjenner seg igjen i tallene, og at det er flere feil ved målemetoden benyttet av brukerne, men bekreftet at rundt femti av de mest aktive deltakere på VG Debatt hadde byttet diskusjonsplattform.

I VGs årsoppgjør for 2021 skrev Gard Steiro følgende om omleggingen av VG Debatt:

Den 28.11.22 ble det offentlig at VG Debatt legges ned fra 02.12.22

Årets ord 
Ordet «askefast» ble først brukt av VG Netts journalist og frontredigerer Andreas Fosse i 2010. En drøy uke senere fikk ordet askefast  treff på Google Søk. Språkrådet kåret «askefast» til årets ord det samme året.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 VG Debatt

Norske nettaviser
Nettsamfunn
Etableringer i 1995
Semikarakorsk

Semikarakorsk (russisk: Семикарако́рск) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger på venstre bredd av elva Don, rundt 90 km nordøst for Rostov-na-Donu.

Stanitsaen Semikarakorskaja (russisk: Семикаракорская) ble grunnlagt av donkosakker, og har vært kjent siden 1672. Stanitsa ble ofte flyttet på grunn av flommer i Don, og ble til slutt flyttet til sin nåværende beliggenhet i 1845.

Den fikk status som bymessig bosetning i 1958 og bystatus i 1972.

Demografi 
Befolkningsutvikling:
{| class="wikitable"
|-
! År || Folketall || Kilde
|-
| 1959 || align=right | 10 696 || Folketelling 1959
|-
| 1970 || align=right | 15 898 || Folketelling 1970
|-
| 1979 || align=right | 20 244 || Folketelling 1979
|-
| 1989 || align=right | 22 704 || Folketelling 1989
|-
| 2002 || align=right | 23 473 || Folketelling 2002
|-
| 2010 || align=right | 23 884 || Folketelling 2010
|}

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Rostov oblast
Bosetninger etablert i 1672
1670-årene i Russland
Aksaj

Aksaj (russisk: Аксай) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger på høyre bredd av elva Don, rundt 15 km nordøst for Rostov-na-Donu.

Den ble grunnlagt på andre halvdel av 1500-tallet som en kosakk-bosetning. Fram til 1700-tallet het den Ust-Aksajaskaja (russisk: Усть-Акса́йская), Nizjnije Razdory (russisk: Ни́жние Раздо́ры), Kobjakovskij (russisk: Кобяковский), Atamanskij (russisk: Атама́нский) og Nizjnij (russisk: Ни́жний). Fra 1791 har navnet vært stanitsa Aksajskaja (russisk: Акса́йская). I 1957 fikk den innvilget bystatus under navnet Aksaj.

Aksaj er i dag en industrisatellittby til Rostov-na-Donu.

Demografi 
Befolkningsutvikling:
{| class="wikitable"
|-
! År || Folketall || Kilde
|-
| 1959 || align=right | 15 518 || Folketelling 1959
|-
| 1970 || align=right | 21 994 || Folketelling 1970
|-
| 1979 || align=right | 29 987 || Folketelling 1979
|-
| 1989 || align=right | 33 389 || Folketelling 1989
|-
| 2002 || align=right | 38 012 || Folketelling 2002
|-
| 2010 || align=right | 41 969 || Folketelling 2010
|}

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Rostov oblast
Bjørn Dæhlie Technical Wear

Bjørn Dæhlie Technical Wear er et norsk klesmerke for sportstøy, spesielt for vinteridretter. Merket er kjent under logonavnet Bj. 

Klesmerket ble startet av skiløperen Bjørn Dæhlie, og har i tillegg til tøy til vinteridretter en bred sportstøykolleksjon. Klesmerket eies av selskapet Bj Sport AS som igjen eies av investorselskapet Active Brands. Bj Sport AS ble startet av skiløperen Bjørn Dæhlie, og spesialiserer seg på tøy til vinteridretter og annet sportstøy. Selskapet eies av Active Brands etter det ble kjøpt fra investorselskapet Katalysator AS og Bjørn Dæhlie i februar 2011. Espen Bjervig er selskapets daglige leder. Bj Sport er sponsor for flere landslag.

I 1996 startet Bjørn Dæhlie sin egen kolleksjon med eget navn som logo. Navnet ble etter hver endret til Bjørn Dæhlie Technical Wear, forkortet Bj. Merket ble produsert av Oslo-selskapet Bone Ration Sport AS som i 2001 ble solgt til Odlo. Bj var lisensiert til Odlo. Avtalen gikk ut i 2007, og Bjørn Dæhlie ble igjen aktiv i utvikling, produksjon og salg av sitt eget klesmerke. Også etter at Bj Sport ble solgt til Active Brands i februar 2011 har Bjørn Dæhlie en rolle i produktutvikling og markedsføring.

Referanser

Eksterne lenker 
 Bj Sport AS
 The Bjørn Dæhlie brand – Historikk på BJ Sports nettside
 Dæhlie-portalen på Kjentfolk.no
 Om merkevarebygging i sportsindustrien – Idrottsforum.com

Klesmerker
Norske sportsutstyrprodusenter
Selskaper etablert i 1996
Tsimljansk

Tsimljansk (russisk: Цимля́нск) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger ved bredden av Tsimljansk-reservoaret i elva Don, rundt 190 km nordøst for Rostov-na-Donu.

Bosetningen ble grunnlagt i 1672 av kosakker som Ust-Tsimla (russisk: Усть-Цимла). Fram til 1950 var den stanitsaen Tsimljanskaja (russisk: Цимля́нская). I 1950–1952 ble stanitsaen flyttet på grunn av byggingen av Tsimljansk-reservoaret og Tsimljansk vannkraftverk. Den fikk innvilget bystatus i 1961.

Demografi 
Befolkningsutvikling:
{| class="wikitable"
|-
! År || Folketall || Kilde
|-
| 1959 || align=right | 9 919 || Folketelling 1959
|-
| 1970 || align=right | 13 011 || Folketelling 1970
|-
| 1979 || align=right | 15 360 || Folketelling 1979
|-
| 1989 || align=right | 15 343 || Folketelling 1989
|-
| 2002 || align=right | 15 444 || Folketelling 2002
|-
| 2010 || align=right | 15 028 || Folketelling 2010
|}

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Rostov oblast
Bosetninger etablert i 1672
1670-årene i Russland
Norsk Radio Relæ Liga

Norsk Radio Relæ Liga (NRRL) er en norsk interesseorganisasjon for radioamatører. NRRL ble stiftet 8. august 1928 og er medlem av Frivillige Organisasjoners Redningsfaglige Forum.

NRRLs kontor har sine lokaler på Nedre Rommen i Oslo og ledes av generalsekretæren  Bjørn Myrvold. Kontoret utfører servicefunksjoner for medlemmene og tillitsvalgte.

Eksterne lenker
 

Norske interesseorganisasjoner
Kommunikasjon i Norge
Etableringer i 1928
Dianriket

Dian-riket (kinesisk: 滇國 eller 滇王國) var en kultur sør i det som i dag er Kina, i et område som ble annektert av kineserne under Han-dynastiet. Det nevnes såvidt i kilder fra Han-tiden. Dets eksistens er blitt bekreftet av gravfunn i Shizhaishan ved Kunming mellom 1955 og 1960. Funnene omfatter ca. 50 graver og blant annet et kongesegl. 

Staten bestod i det minste i perioden fra det 3. til det 1. århundre f.Kr., og det politiske sentrum lå på flatlandet rundt Kunming i dagens Yunnan-provins. Man levde av kvegdrift, jordbruk og handel, og regionens handelsvarer var hester, slaver og langhåret kveg. Man hadde også rikelig med salt og metaller. 

Det fortelles at Chu-offiseren Zhuang Qiao etter et avbrutt felttog i dette området (mellom 339 og 328 f.Kr.) gjorde seg til konge av det uavhengige Dian. På grunn av Qin-statens fremmarsj isolerte Zhuang Qiaos kongerike seg.

Kort etter 122 f.Kr. sendte kineserne avsted en ekspedisjon for å utforske en god vei til Shen-tu (dvs. India), men Dian-kongen tok dem til fange og holdt dem i fangenskap i mange år. Det førte til at Han-Kina, etter å ha kommet til enighet med yelang-stammene, sendte et felttog til Dian i 109 f.Kr. og tvang det til vasalloplikt og opprettet Yizhou-kommandanturet der. 

Kongen av Dian beholdt sin kongetittel helt til keiser Zhaodis tid. Da gjorde kunmingstammene opprør mot Han-dynastiet (86 og 83 f.Kr.). De mislyktes, og kongen ble avsatt etter et påfølgende opprør. 

Utgravninger på steder som Shizhaishan og Lijiashan har vist at staten hadde en godt utviklet bronsekunst. Man antar at deres kunst viser innflytelse fra kineserne, Dong-son-kulturen (en bronsekultur i Nord-Vietnam) og fra de nordlige nomader – kanskje skyterne?

Referanser

Litteratur
J. Gernet: Die chinesische Welt. Frankfurt/M. 1987
 Denis Twitchett und Michael Loewe (utg.): The Cambridge History of China. Volume 1: The Ch'in and Han Empires, 221 BC–AD 220. Cambridge University Press, Cambridge, 1986.

Eksterne lenker
 Bronzekultur des alten Dian-Königreiches
 Bronsekunst
 Yunnan Provincial Museum i Kunming: Treasures from the Kingdom of Dian (Lijiashan og Shizhaishan)

Tidligere land i Asia
Han-dynastiets historie
Yunnans historie
Ett-Kina-politikk

Ett-Kina politikk er prinsippet om at det er kun ett Kina og at Fastlands-Kina, Hongkong, Macao og Taiwan sammen tilhører dette Kina. Aksepteringen eller avvisningen av dette prinsippet er en viktig faktor i Folkerepublikken Kinas utenrikspolitikk, som regjerer over Kinas fastlandsområder, Hongkong og Macao og Republikken Kina, som regjerer over Taiwan.

Folkerepublikken fremmer et sterkt krav om Ett-Kina politikken. Den krever at alle land som søker diplomatiske relasjoner med seg må anerkjenne Folkerepublikken Kina som det eneste legitime Kina, og derfor må avstå fra å opprettholde relasjoner med Republikken Kina på Taiwan. Anerkjennelsen av at det er bare ett Kina er også en betingelse som Folkerepublikken har satt for forhandlinger med regjeringen i Republikken Kina.

Republikken Kina sitt syn på politikken er betydelig mer delt. Juridisk fortsetter Republikken Kina å opprettholde sin versjon av «ett Kina»-prinsippet ved offisielt å kreve suverenitet over Kinas fastland, men disse kravene er ikke lenger aktivt gjennomført. Den Pan-blå koalisjonen, som består av Kuomintang (KMT) og andre partier har sin egen versjon av Ett-Kina politikken: De likestiller ikke Kina med Folkerepublikken, Republikken Kinas president Ma Ying-jeou (KMT) uttrykte i 2006 at "Ett Kina er Republikken Kina". Partier fra den Pan-grønne koalisjonen støtter ikke Ett-Kina politikken, siden de ønsker et Taiwan, uavhengig av Kina, som ansees som en selvstendig stat, med egne ambassader og representanter i FN.

Eksterne lenker
 US-PRC Joint Communique, 17. august 1982
 Washington Post intervju med Taiwan's leder, 13. mars 2006
 Amerika og Taiwan, 1943-2004

Kinesisk politikk
Qishan

Qishan (kinesisk: 岐山县; pinyin: Qíshān Xiàn) er et fylke i provinsen Shaanxi i Kina. Det er understilt byprefekturet Baoji, helt vest provinsen. 

Fylket hadde  innbyggere i  1999.

Kulturminner
Tre historiske kulturminner fra Zhou-dynastiet ble i 2006 oppført på Folkerepublikken Kinas liste over verneverdige kulturminner: Fenghuangshan (Fenghuang shan yizhi;  凤凰山遗址), Taipingtempelets pagode (Taiping sita;  太平寺塔) og Hertugen av Xhu-tempelet (Zhougong miao; 周公庙).

Referanser

Eksterne lenker
 Vest-Zhou-graver ved Qishan
 Cemetery reveals 3,000-year-old royal tomb?
 Experts: `Tomb a significant find'
 Shaanxi Tombs a Fantastic Find
 Fragments of History: Zhougong Temple 
 Zhou gong miao yizhi
 Zhougong-tempelets ruiner plyndret

Fylker i Shaanxi
Slik talte Zarathustra

For musikken skrevet av Richard Strauss, se herSlik talte Zarathustra (tysk: Also Sprach Zarathustra, 1883–1885) med undertittelen «en bok for alle og ingen», er den tyske filosofen Friedrich Nietzsches mest kjente bok, og den som han regnet for å være den viktigste.

Boken er berømt for sin fortellerstil, som utgjør et slags filosofisk eventyr med en skrivemåte som ofte kan minne om Det nye testamente og De Platoniske dialoger og til tider om før-sokratiske arbeider i fremføringen og bruken av naturfenomener til fortelling og forklaring. Den rommer mange henvisninger til vestlige litterære og filosofiske tradisjoner og gir dermed samtidig en forklaring på disse tradisjonene og deres problemer. Nietzsche utfører alt dette gjennom skikkelsen Zarathustra, som holder taler om filosofiske emner, det hele løselig bygd opp rundt en handlingslinje som skildrer hvordan han utvikler seg og hvordan ideene hans blir mottatt. Dette trekket kan en tolke som en løpende intern kommentar til Zarathustras (og Nietzsches) filosofi.

Bokens flertydighet og paradoksale natur har bidratt til at den ble mottatt med begeistring av publikum, men også gjort den lite egnet for strengt akademisk arbeid og analyse; Also Sprach Zarathustra var derfor lenge et lite påaktet emne for forskere, inntil Nietzsche og hans ukonvensjonelle stil, som ikke skiller mellom filosofi og litteratur, i andre halvdel av 1900-tallet igjen ble gjenstand for utstrakt interesse.

Den inneholder versjoner av Nietzsches begreper om den evige gjenkomst, viljen til makt og Guds død, og Nietzsche nevner for første gang Übermensch (Overmennesket): temaer som senere kom til å prege bøkene hans.

 Litteratur 
 
 
 Slik talte Zarathustra'' oversatt av Amund Hønningstad ; med et innledende essay av Nils Gilje Bokklubbens Kulturbibliotek, 1998 ISBN 8252537278

Referanser

Bøker av Friedrich Nietzsche
Filosofiske romaner
Bøker fra 1885
Mahmoud El-Haj

Mahmoud El Haj (født 13. juni 1985) er en norsk fotballspiller. I 2016 skal Mahmoud El-Haj spille for Kristiansund FK (KFK) i 3.divisjon. I tillegg til fotballen er Mahmoud personlig trener og har deltatt i Norway Open.

Tidligere klubber 
Nordstrand
 Klemetsrud 
 Moss FK 
 Kristiansund BK

Referanser

Eksterne lenker 
 Mahmoud El Haj på Moss FK sin hjemmeside

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Kristiansund BK
Jon Storm-Mathisen

Jon Storm-Mathisen (født 16. januar 1941) er en norsk hjerneforsker. Han er professor emeritus i medisin ved Avdeling for anatomi ved Det medisinske fakultet, Universitetet i Oslo. Storm-Mathisen var tidligere nestleder for Senter for molekylærbiologi og nevrovitenskap. Han gikk av med pensjon i 2011.

Han har mottatt Anders Jahres medisinske pris i 2006 for sin banebrytende forskning på signalstoffer i hjernen. I begrunnelsen for utdelingen sto det at Jon Storm-Mathisen har vist at nerveceller i hjernen kommuniserer ved bruk av aminosyren glutamat som signalstoff, noe som var overraskende. Han mottok også Universitetet i Oslos forskningspris i 2004, med begrunnelse at han var grunnleggende for det nå blomstrende miljøet innen nevrobiologi. Han er tildelt Nansen-medaljen, Lundbeckprisen, Anders Jahres medisinske pris og er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi. Han har også vært leder for Kavli-priskomiteen for nevrovitenskap.
 
Storm-Mathisen er en av Norges mest siterte forskere og har publisert 290 forskningsartikler. Allerede i 2010 var han en av fjorten forskere ved norske institusjoner som er rangert som highly cited i ISI-indeksen.

Referanser

Eksterne lenker 
 Hjemmeside ved UiO (engelsk) 

 	
 Håvamål og hjerneforskning i skjønn forening
Glutamat – et sant eventyr; Glutamate – a true fairytale

Norske forskere
Norske medisinprofessorer
Professorer ved Universitetet i Oslo
Medlemmer av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab
Medlemmer av Det Norske Videnskaps-Akademi
Fødsler i 1941
Daniel Herrera Reinoso

Daniel Hugo Reinoso Herrera (født 27. september 1978) er en norsk tidligere fotballspiller fra Ecuador. Han var forsvarsspiller og spilte sist for Sprint-Jeløy.

Karriere 
Etter å ha spilt fotball i Ecuador for klubber som Liga Deportiva Universitaria de Quito og Sociedad Deportiva Aucas, flyttet han til Norge hvor han har spilt for en rekke klubber.

Privatliv 
Han er gift og har en datter.

Tidligere klubber 

  Skarp IF  
  Tromsdalen UIL
  Moss FK
  Mjøndalen FK

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ecuadorianske fotballspillere
Fotballspillere for Moss FK
Fotballspillere for Tromsdalen UIL
Fotballspillere for Mjøndalen IF
Fødsler i 1978
Norske trenere
Arnold Origi

Arnold Otieno Origi (født 15. november 1983) er en norsk-kenyansk fotballspiller som spiller for Idrottslaget Hødd.

Karriere 
Origi spilte for Mathare United og Tusker i hjemlandet før han i 2007 forlot Kenya for å bli en del av Moss.
For Moss spilte Arnold 44 kamper fra 2007 til 2011 hvor han i 2011 gikk på lån til Fredrikstad og fikk 2 kamper for laget fra «plankebyen».
I 2012 forlot Arnold Østfold å satte kursen for Akershus og plasserte seg i Ullensaker, der han skulle spille for Ull/Kisa i Adeccoligaen.
Arnold spilte 30 kamper for Ull/Kisa.

21. desember 2012 ble det bekreftet at Arnold skal spille i Tippeligaen for Lillestrøm.

I 2017 tok Origi norsk statsborgerskap, og var dermed ikke lenger tilgjengelig for det kenyanske landslaget.

9. mars 2019 signerte Origi en kontrakt med den finske klubben Helsingfors IFK.

1. januar 2021 gikk kontrakten til Origi ut, og er for øyeblikket uten klubb.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kenyanske fotballspillere
Fotballspillere for Moss FK
Fotballspillere for Fredrikstad FK
Fotballspillere for Ullensaker/Kisa IL
Fotballspillere for Lillestrøm SK
Fotballspillere for Sandnes Ulf
Fotballspillere for Kongsvinger IL Toppfotball
Fotballspillere for HIFK Fotboll
Fotballspillere for IL Hødd
Utenlandske fotballspillere i Norge
Fødsler i 1983