Henrik Hovland

Henrik Hovland (født 6. juli 1965) er en norsk forfatter, journalist og debattant. Han har skrevet bøker i flere sjangre, deriblant skjønnlitteratur om krig som erfaring og flere populære bildebøker. Som skribent og tidligere soldat har han vært engasjert i blant annet norsk militærpolitikk og fredsprosesser i internasjonale konfliktområder.

Bakgrunn og arbeid
Hovland vokste opp i Drammen og Lier i Buskerud. Han har en allsidig yrkeserfaring, blant annet fra konfliktområder i flere land. Han har utdannelse som tømmerhogger, og som ung var han dekksgutt i Alaska, reiseleder i Spania, anleggsarbeider i USA og soldat i den franske fremmedlegionen. Han studerte litteraturvitenskap ved Universitetet i Oslo i 1987–88 og var med i etableringsfasen av litteraturtidsskriftet Vagant. Hovland har dessuten arbeidet som sikkerhetsvakt, etterforsker for FNs sannhetskommisjon i Guatemala (Comisión de Esclarecimeniento Histórico), privat etterforsker i Amazonas, valgobservatør i Zimbabwe, Uganda, Peru og Guatemala og krigsreporter på Balkan, i Mellom-Amerika og Irak.

Forfatterskap
Hovland debuterte med noveller i Vinduet i 1988. Både debutboka, novellesamlingen Hvit mann fra 1989, og gjennombruddsromanen Amputasjon fra 2001 bygger på forfatterens erfaringer med krig og vakte en viss debatt. Dagbladets hovedanmelder Øystein Rottem anmeldte romanen Amputasjon over to sider under tittelen «Rå og motbydelig», mens forfatteren Stig Sæterbakken i debatten som fulgte, mente boken ble slaktet på moralsk grunnlag, og kalte den «et storverk» og «en av de aller vesentligste norske romanene på svært lang tid.»

Hovland har også utgitt lett humoristiske barnebøker med eksistensielle temaer. Mest kjent er de fire billedbøkene om krokodillen Johannes Jensen, som alle er illustrert av Torill Kove. Bøkene om Johannes Jensen er oversatt til flere språk.

Journalistikk

Mellom-Amerika
På 1980- og 1990-tallet arbeidet Hovland som frilansjournalist i Mellom-Amerika og Mexico der han rapporterte fra borgerkrigene og fra zapatistopprøret i Chiapas. Bilder han tok av salvadoranske regjeringssoldater i felten, dokumenterte at de benyttet norsk-produserte M72 rakettvåpen i kamp mot FMLN-geriljaen (Frente Farabundo Martí para la Liberación Nacional). M72-saken fikk mye oppmerksomhet på politisk hold, og bidro til at Stortinget endret retningslinjene for norsk våpeneksport.

Balkan
Da jugoslaviakrigene brøt ut i 1992, dro Hovland til Sarajevo på kontrakt for Dagbladet. Han var også flere ganger i Hercegovina der han fulgte HOS (Hrvatske obrambene snage, Croatian Defence Forces) og deres leder Blaž Kraljević.
Som første journalist rapporterte han fra HOS' fangeleir Dretelj nær Čapljina i det sørlige Bosnia-Hercegovina. Hovland har senere vitnet i krigsforbryterrettssaker i Norge, Sverige og Bosnia.

Guatemala
Våren 1994, mens det pågikk fredsforhandlinger i Oslo mellom geriljaen tilknyttet URNG (Unidad Revolucionaria Nacional Guatemalteca) i Guatemala og regjeringen, publiserte Hovland reportasjer i skandinavisk og guatemalansk presse fra Ixcán og Petén i Guatemala. Som første utenlandske journalist på et tiår, hadde Hovland fulgt Guatemalas FAR-gerilja (Fuerzas Armadas Rebeldes, Rebel Armed Forces) i felten, og reportasjene dokumenterte geriljaens tilstedeværelse og styrke i vanskelig tilgjengelige jungelområder.

Høsten 1996 ga Hovland ut dokumentarboken På hemmelige stier – i Guatemala og Mellom-Amerika, der han skildrer sine opplevelser sammen med hær- og geriljastyrker og møter med guatemalanere i de områdene som ble hardest rammet av borgerkrigen. Boken brøt med det som hadde vært den rådende virkelighetsforståelsen i Norge, og ble ansett som svært kontroversiell i det norske bistands- og solidaritetsmiljøet. Debatten som fulgte, var preget av harde fronter, men Hovland fikk noe støtte fra akademisk hold. Hovland hevdet at den sterkt venstreorienterte EGP-geriljaen (Ejército Guerrillero de los Pobres, Guerrilla Army of the Poor), i likhet med hæren, hadde begått overgrep og massakrer mot sivile på landsbygda i Guatemala, og at flere norske bistandsorganisasjoner hadde finansiert geriljaen gjennom økonomisk støtte til geriljaens frontorganisasjoner.
 
Hovland var også kritisk til nobelprisvinneren Rigoberta Menchú. Etter å ha oppsøkt hennes hjemtrakter og intervjuet lokalbefolkningen og hennes egne slektninger, hevdet han at hun hadde snakket usant om sin egen bakgrunn og oppvekst, og at historien hun fortalte om sitt liv i boken Jeg, Rigoberta Menchú var propaganda for EGP-geriljaen. Hovlands kontroversielle påstander om nobelprisvinneren ble bekreftet av The New York Times to år senere, og av David Stoll, amerikansk professor i antropologi. I Stolls bok om Rigoberta Menchú, som ble utgitt i 1999, siteres Hovland, som Stoll mener var den første som stilte spørsmål ved sannhetsgehalten i hennes livshistorie. Rigoberta Menchús tilknytning til EGP ble senere bekreftet av EGPs tidligere representant i Europa, Arturo Taracena. Også hennes nære rådgiver og mangeårig direktør for Fundación Rigoberta Menchú Tum, Gustavo Meoño, har senere bekreftet at han var en av kommandantene i EGP i 1992, det året Rigoberta fikk nobelprisen.  

Hovlands eksempler på massakrer begått av EGP-geriljaen ble senere bekreftet av den katolske kirkes utgravninger av massegraver, og av FNs Sannhetskommisjon i Guatemala. At geriljaen kontrollerte sivile organisasjoner som mottok støtte fra utlandet, inkludert Norge, er heller ikke lenger bestridt.

Irak
I Midtøsten har Hovland skrevet reportasjer fra Iran og Irak. Under USAs invasjon i Irak i 2003 arbeidet han i det nordlige Irak og fulgte frontlinjene sørover. Han rapporterte fra Irak-krigen for Dagbladet fra blant annet Erbil, Kirkuk, Mosul, Tikrit og Bagdad.

Samfunnsengasjement
Hovland har deltatt i flere offentlige debatter. Blant annet har han kritisert konsensuskulturen i norsk kulturliv, kvinnedominansen i forlagenes barnebokredaksjoner og medienes og offentlighetens stemoderlige behandling av litteratur for barn. Han har anklaget norske bistandsorganisasjoner for å ha ideologiske skylapper, støtte ekstreme venstregrupper og mangle kunnskap om landene der de opererer. Fra et sosialdemokratisk ståsted har han kritisert norsk venstreside for å være preget av revolusjonsromantiske forestillinger i synet på Latin-Amerika.

Forsvarsdebatt
I en serie kronikker, foredrag, intervjuer og radio- og TV-debatter fra starten av 1990-tallet og de neste tiårene var Hovland kritisk til organiseringen av det norske forsvaret, og tok til orde for modernisering. Hovland argumenterte for et større innslag av profesjonelle soldater, og nødvendigheten av å innføre et underoffiserskorps/spesialistbefalskorps med erfaringsbasert kompetanse for å gi soldatene økt trygghet.

Hovland var også kritisk til behandlingen av norske veteraner, som han beskrev som «vårt tids krigsseilere». Han var en tidlig talsmann for at norske soldater sendt på krigslignende militære oppdrag i utlandet, faktisk deltok i krig, og at de burde kunne tildeles krigsmedaljer. Hovlands ulike synspunkter møtte mye motstand både fra politisk hold, fra fagforeningene og fra de eldre offiserene.

Utover på 2000-tallet fikk synspunktene gradvis økende støtte, særlig blant yngre offiserer, parallelt med at norsk forsvarspersonell ble sendt til stadig skarpere operasjoner i utlandet. I 2002 ble Telemark bataljon omdannet til en helprofesjonell avdeling.

I 2009 ble Krigskorset med sverd gjeninnført. Da ble statuttene endret slik at den militære utmerkelsen kan tildeles for innsats ikke bare i tradisjonell folkerettslig krig, men også i væpnet konflikt som Norge er eller blir engasjert i. I 2010 ble statuttene for St. Olavsmedaljen med ekegren og Krigsmedaljen endret på samme måte. I 2015 vedtok Stortinget den nye militærordningen der en ny karrierevei for befal ble innført, kalt spesialistbefal.

Hovland har også i en årrekke vært engasjert i debatten rundt Heimevernet, og argumentert for en kvalitetsheving. Han var sterkt kritisk til nedleggelsen av Heimevernets spesialavdeling HV-016 i 2010, en avdeling der han selv hadde tjenestegjort i ulike roller.

Miljøvern
Hovland ble medlem av Norges Naturvernforbund som 14-åring i 1979 under Alta-saken. Han har i de senere årene flere ganger engasjert seg i kampen for å forsvare grønne lunger i Oslo mot nedbygging og privatisering, blant annet Marienlyst skole- og parsellhage og Geitmyra skolehager. I 2020 ga han ut en faktabok for barn om pinnsvin i samarbeid med billedkunstneren Karen Aarre. Boken gir råd om hvordan mennesker kan hjelpe pinnsvin å overleve i en verden der farer truer.

Ytringsfrihet
Hovland satt i styret i Den norske Forfatterforening i perioden 2008-2012 der han var leder for Internasjonalt utvalg. I 2012 var Hovland en av medstifterne da den cubanske tidligere samvittighetsfangen Normando Hernández González etablerte ytringsfrihetsorganisasjonen Instituto Cubano por la Libertad de Expresión y Prensa (ICLEP) som ga hjelp til uavhengige aviser på Cuba, blant annet med støtte fra Fritt Ord.

Bibliografi 
For voksne
 1989: Hvit mann – noveller, utgitt på Cappelen - ISBN 8202120594
 2001: Amputasjon – roman - ISBN 8202202043

For barn
 2003: Johannes Jensen føler seg annerledes – billedbok illustrert av Torill Kove, utgitt på Cappelen Damm - ISBN 9788202260514
 2004: Glefs. Verdens farligste golden retriever – billedbok illustrert av Tone Lileng - ISBN 8202238625
 2005: Johannes Jensen og kjærligheten – billedbok illustrert av Torill Kove - ISBN 9788202245931
 2009: Johannes Jensen opplever et mirakel – billedbok illustrert av Torill Kove - ISBN 9788202290887
 2019: Johannes Jensen tar nattoget –  billedbok illustrert av Torill Kove - ISBN 9788241917837

Sakprosa
 1996: På hemmelige stier i Guatemala og Mellom-Amerika – artikkelsamling - ISBN 8202140838

 Sakprosa for barn
 2020: Pinnsvin – billedbok illustrert av Karen Aarre, gitt ut på Ena forlag - ISBN 9788241918919

Illustrasjoner fra bildebøkene (utvalg)

Referanser

Kilder 
 Presentasjon av Henrik Hovland i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 Cappelen Damm forlags presentasjon av Henrik Hovland
 Intervju i Forsvarets Forum 2006

Norske romanforfattere
Norske novellister
Norske barnebokforfattere
Norske etterforskere
Personer fra Drammen kommune
Norske fremmedlegionærer