alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Hjellestad

Hjellestad er en grunnkrets og et boligområde på Mildehalvøyen i Ytrebygda bydel i Bergen kommune, ca. 20 km sørvest for byens sentrum. Fra Hjellestad kai går det ferge via Bjelkarøyna og Lerøyna til Klokkarvik i Øygarden kommune på Sotra. På Mildehalvøyen ligger også Milde.
Blant virksomhetene på Hjellestad er Hjellestad skole, Hjellestad Marina, Hjellestad Seilforening,  Milde og Hjellestad Grendalag, Bunnpris, Hjellestad Jet Ski Klubb, Bergens Seilforening, Hjellestadklinikken og Arboretet og Botanisk hage på Milde. Hjellestad har en flott skjærgård og er et populært sted for seiling, jetski, padling og annet båtliv. Hjellestad ligger 10 minutter fra Bergen lufthavn, Flesland og har kort veg til arbeidsplasser på Sandsli og Kokstad.

Hjellestad grunnkrets i Bergen kommune hadde 2 090 innbyggere 1. januar 2012, og et areal på 2,94 km², hvorav 0,01 km² er ferskvann.

Transport 
Hjellestadveien som er hovedveien til Hjellestad er smal og svært trafikkfarlig. Hjellestad og Milde har bussforbindelse (linje 53) til Bergen sentrum via Lagunen terminal og Fjøsanger med avganger hver halvtime i rushtid og hver time resten av dagen og på lørdager. Søndag går bussen annenhver time.

Fergesteder i Vestland
Bosetninger i Bergen
Ytrebygda
Landet med de kalde kyster

Landet med de kalde kyster er en bok av Helge Ingstad, utgitt i 1948. Boken skildrer Svalbard, og tittelen er en direkte oversettelse av det gammelnorske ordet Svalbard.

Eksterne lenker
 Landet med de kalde kyster, Gyldendal 1951 - tilgang for norske IP-adresser

 

Norske sakprosabøker
Bøker fra 1948
Øksendal (Agder)

Øksendal er en krets i tidligere Bakke kommune i Vest-Agder, nå del av Sirdal kommune i Agder. Kretsen hadde 226 innbyggere ved sammenslåingen i 1960.

Bosetninger i Sirdal
Renholder

En renholder eller reinholder er en yrkesutøver som holder noe rent. Han eller hun arbeider med renhold (rengjøring), vedlikehold eller renovasjon. 

En renholder kan vaske, feie og rydde inne i hus for å vedlikeholde interiører og bygninger og skape et godt innemiljø. Disse kalles ofte renholdsoperatør, rengjøringspersonale eller vaskehjelp. En renholder kan også fjerne søppel og avfall ute, f.eks. i en gate eller by. Disse kalles renholdsarbeidere, eller «søppelmenn» og «søppelkjørere» på folkemunne. De henter og kjører bort avfall med søppelbiler, og arbeider ofte i såkalte renholdsverk. Andre renholdere er vaskere, feiere (tidligere skorsteinsfeiere), gatefeiere, gjenvinningsoperatører m.m.
 
Renhold har de siste årene utviklet seg til et eget fag med kurs på videregående skoler eller teorikurs og fagprøve på arbeidsplassen. Det har også oppstått flere spesialfirmaer som arbeider etter detaljerte arbeidsplaner og med avansert utstyr.

Eksterne lenker  
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av renholdsoperatør

Yrkesbeskrivelser
Rengjøring
Kempley

Kempley er en landsby i distriktet Forest of Dean i grevskapet Gloucestershire, England. Den ligger nær grensen av Herefordshire, rundt 27 km nordvest for Gloucester og tilsvarende avstand sørøst for Hereford. Den nærmeste markedsbyen er byene Newent og Ledbury, henholdsvis 8 og 13 km unna. Til tross for landsbyens beskjedne innbyggertall, har den lille landsbyen to kjente kirker, den ene er dedikert jomfru Maria og den andre Edvard Bekjenneren. I henhold til folketellingen i 2011 har landsbyen en befolkning på 280 innbyggere.

Kirkene 

Sognekirken St Mary's har i sitt kor «den mest fullstendige sett av romanske veggmalerier i nordlige Europa», inkludert et Kristus i majestet fra rundt 1120, og en freske av Livshjulet, en fremstilling av bøndenes liv gjennom årstidene. Disse er temperamaling, malt på tørr kalk i motsetningen til de koret som er ekte freskoer. Kirken har det eldste taket til noen bygning i Storbritannia, datert fra1120-1150, og har et uvanlig godt bevart interiør. Kirkegården er kjent for å være spesielt vakker på våren, når den er dekket av påskeliljer. Kirken er eid av English Heritage og administrert av en lokal interesseorganisasjon, Venner av kirkene i Kempley.

Kirken St Edward er fra 1903, beskrevet av John Betjeman som «en minikatedral innenfor Arts and Crafts-bevegelsen». Den er bygget av lokale materialer av lokale arbeidere, vegger er gjort av lokal rød sandstein, under ledelse av arkitekten Randall Wells. Kirken var planlagt av godseieren William Lygon, 7. jarl Beauchamp, ettersom St Mary's lå altfor langt unna for befolkningen i sognet, og dessuten utsatt for oversvømmelser.

Referanser

Eksterne lenker  

 The Kempley Tardis Project
 St Mary's Church Virtual Tour
 Kempley Churches VCH Gloucestershire
 Information about the Christ in Majesty painting
 The Three Marys (Maries) at the Sepulchre

Landsbyer i Gloucestershire
Tom Kristensen

Tom Kristensen eller Tom Christensen er navnet til flere personer:

 Tom Kristensen (1893–1974), dansk forfatter og kritiker.
 Tom Christensen (ishockeyspiller) (1944–), norsk ishockeyspiller
 Tom Christensen (1949–), norsk professor i statsvitenskap.
 Tom Kristensen (1955), norsk kriminalforfatter, siviløkonom og ingeniør.
 Tom Kristensen (1967), dansk racerbilfører.
 Tom Kristensen (musiker) (1960–), norsk musiker
VM i alpint 1978

VM i alpint 1978 ble arrangert i Garmisch-Partenkirchen i Vest-Tyskland.

Menn

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kombinasjon

Kvinner

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kombinasjon

VM i alpint
Internasjonale mesterskap i 1978
Internasjonale mesterskap i Tyskland
Sport i Garmisch-Partenkirchen
Sport i Vest-Tyskland i 1978
Alpint i 1978
Alpin skiidrett i Tyskland
VM i alpint 1982

VM i alpint 1982 ble arrangert i Schladming (øvelsene for menn) og Haus im Ennstal (øvelsene for kvinner) i Østerrike.

Menn

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kombinasjon

Kvinner

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kombinasjon

Medaljestatistikk
  

VM i alpint
Internasjonale mesterskap i 1982
Internasjonale mesterskap i Østerrike
Sport i Østerrike i 1982
Alpint i 1982
Alpin skiidrett i Østerrike
Mosterøy

Mosterøy er ei øy i Stavanger kommune.

Mosterøy er mest kjent for Utstein kloster, som er landets best bevarte middelalderkloster. En annen turistattraksjon er Fjøløy fort.

Harald Hårfagre 
Navnet Mosterøy er et navn som fremdeles ikke er tolket. En teori er at navnet har sammenheng med Tora Mosterstong som var en av Harald Hårfagres friller da han på sine eldre dager bodde mye på Utstein. Navnet kan ha sammenheng med man, manke, og mons (lat.) 'fjell', og har i så fall vært gitt på grunn av Mastravarden (154 moh.), øyas høyeste punkt.

Kildene gir motstridende opplysninger med hensyn til hvor Harald bodde. Fagerskinna forteller at hans hovedgard var Gaular, da han var konge i Sogn.  Haraldskvadet forteller at Harald Luva oppholdt seg på Utstein. Teksten er knyttet til slaget i Hafrsfjord, og lyder: «østmenns herre som holder til på Utstein». Dette er et konstruert dikt laget av Finnur Jónsson, og er satt sammen av kvad fra flere kilder. Det er usikkert om diktet faktisk omhandler Harald Hårfagre.

Ifølge Heimskringla og Egils saga styrte Harald sitt rike ved å oppholde seg på gardene Alreksstad i Bergen, Seim i Nordhordland, Fitjar på Stord, Utstein og Avaldsnes. 

Det kan være at Harald Hårfagre en tid bodde på Gaular, og senere på Utstein, men det er svært usikkert.

Utstein kloster 
Se utdypende artikkel om Utstein kloster

Utstein kloster er på Klosterøy, som er den vestlige delen av Mosterøy.  Klosteret var tilknyttet augustinerkorherrene, og kirken var viet til St. Laurentius.

Det er landets eneste bevarte klosteranlegg fra middelalderen, med både kirken og nedre etasje av øst- og sørfløyen stående og i bruk. Klosteret ligger dominerende, som et lukket kompleks rundt en kvadratisk klostergård i et åpent landskap, og med vid sikt.

På det meste bodde her ikke mer enn 10 – 12 brødre, men med mange flere tjenestefolk som stod for gårdstell, husbygging og matlaging. Klosteret hadde betydelige jordeiendommer og kunne brødfø omtrent 250 mennesker årlig.

Kommunetilhørighet 
Øya var en tidligere selvstendig kommune i Rogaland fylke, opprinnelig del av Rennesøy formannskapsdistrikt. Mosterøy med 1 309 innbyggere ble skilt ut som egen kommune 1. juli 1884.

1. januar 1923 ble Kvitsøy (Kvittingsøy) skilt ut som egen kommune. Mosterøy hadde etter fradelingen 745 innbyggere.

1. januar 1965 ble Mosterøy slått sammen med Rennesøy til den nye Rennesøy kommune. Mosterøy hadde ved sammenslåingen 817 innbyggere.

1. januar 2020 ble Rennesøy kommune på sin side slått sammen med Stavanger kommune til den nye Stavanger kommune.

Kjente Mosterøybuer 
 Harald Hårfagre
 Lars Ramndal, norsk politiker (Venstre), bonde og fisker. 
 Nicolai Edland Dirdal, norsk pianist
 Elisabeth Edland, lærer og avholdsagitator 
 Sigmund Sunnanå, utdanningsdirektør 
 Vilhelm Sunnanå, lærer på Mosterøy, startet restaureringen av Utstein kloster

Referanser

Tidligere kommuner i Rogaland
Øyer i Stavanger
Rennesøy
Ryfylke
Norske kommuner etablert i 1884
Kommuner opphørt i 1965
Henry Wilhelm Kristiansen

Henry Wilhelm Kristiansen (født 2. februar 1902 i Drammen, død 16. januar 1942 i Neuengamme i Tyskland i tysk fangenskap) var formann for Norges Kommunistiske Parti fra 1931 til han ble avsatt på en landskonferanse i 1934. Han fikk så stillingen som redaktør for kommunistpartiets hovedorgan Arbeideren.

Han var også formann for Norges Kommunistiske Ungdomsforbund en kort stund i 1923, og i en periode redaktør for NKUs avis Klassekampen. Fra 1929 - 1930 studerte han ved Kominterns Lenin-skole i Moskva.

Kristiansen ble gift i 1928 i Oslo med Miriam Iljinischna Rathaus, f. 1899 i Orsja, Hviterussland. Han ble arrestert i august 1940, men slapp ut igjen kort etter. Tidlig om morgenen 22. juni 1941, samme dag som tyskerne angrep Sovjetunionen, kom Gestapo og arresterte ham og hans hustru. 15. november 1941 ble de sendt til Hamburg. Han satt i forskjellige fengsler til han i desember samme år ble sendt til Neuengamme der han døde 16. januar 1942. Han er gravlagt i Skien.

Hans hustru Miriam ble drept i Auschwitz i 1942.

Referanser

Kilder 
 De som gav sitt liv / Kjell Lynau.  
 Våre falne.- B. 2, s. 758
 Kvinneleiren /Kristian Ottosen

Eksterne lenker 
 Politiske taler av Henry W. Kristiansen, virksommeord.uib.no

NKPs ledere
NKUs ledelse
NKP-politikere i Komintern
Norske konsentrasjonsleirfanger under andre verdenskrig
Personer fra Drammen kommune
Nordmenn drept i andre verdenskrig
Røssesund bru

Røssesund bru eller Røssesundbrua er en buebro over Røssesundet mellom øyene Tjøme og Brøtsø i Færder kommune i Vestfold. Veien over brua (fylkesvei 380) fører fra Tjøme og sørøstover mot Hvasser.

Røssesundbrua er oppført i armert betong med mellomliggende brubane. Brudekket er i armert betong, og rekkverket er av stål. Brua består av ni pilarer og to bueformede fundamenter i betong. Hovedspennet er på 76 meter. Brua er belyst med lysstolper.

Planlegging av bru over Røssesundet startet 1937, men Røssesundbrua stod, på grunn av 2. verdenskrig, ferdig først i 1952. Brua ble blant annet finansiert av bompenger fra trafikken over Vrengenbrua nord på Tjøme. Brua er 14 meter høy og hovedspennet er 76 meter. Byggeprosjektet er knyttet til Tjøme-ordføreren Chr. R. Granøe. En byste av ham er plassert rett før brua på Ormelet.

Røssesundbrua avløste en eldre kabelferge.

Brua er foreslått vernet i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner, og har status hos Riksantikvaren som "statlig listeført". Brua ble totalrenovert i 1999.

Se også
Kanalbrua (Tønsberg)
Vrengen bru
Liste over broer i Norge	 
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser

Eksterne lenker
Røssesundbrua i Kulturminnesøk

Buebroer
Veibroer i Vestfold og Telemark
Veier i Færder
1952 i Norge
Broer åpnet i 1952
Brøtsø
Tjøme
Warner Bros. Television

Warner Bros. Television er et amerikansk TV-produksjons- og distribusjonsselskap, og er et datterselskap av Warner Bros. Entertainment. Selskapet ble etablert i 1955. Selskapet er representert i Norge gjennom divisjonen Warner Bros. International Television Production.

WarnerMedia
Etableringer i 1955
Anne Marie Ottersen

Anne Marie Ottersen Lindtner (født 29. april 1945 på  Kongsberg) er en norsk skuespiller.

Utdanning og karrière 
Ottersen er utdannet ved Statens Teaterhøgskole og har vært fast ansatt ved Nationaltheatret siden 1970. Hun har også hatt mange roller i både Fjernsynsteatret og NRK Radioteatret. 

Ottersen er likevel mest kjent fra film og TV. På film er det særlig Anja Breiens trilogi om Hustruene hun er mest kjent for. Den består av Hustruer (1975), Hustruer - ti år etter (1985) og Hustruer III (1996). På TV har hun medvirket i en lang rekke serier, hovedsakelig komiserier, som for eksempel Fredrikssons fabrikk, Radio 2, Bot og bedring, og sammen med ektemannen i TV 2s Holms. Hun medvirket også i science fiction-serien Ta den ring (1982). I 1995 spilte Ottersen dessuten tittelrollen i NRKs julekalender Amalies jul. I 1997 var hun sammen med Stein Johnsen programleder for gameshowet Colosseum på TVNorge.

I 2011 spilte hun hovedrollen i sommermusikalen Den Gode Hensigt i Svelvik, med musikk og tekst av Christin Grilstad Prøis og regi av .

Privat 
Hun har vært gift med Lasse Lindtner siden 1990.

I 2007 fikk hun operert bort en godartet hjernesvulst etter at hun hadde kollapset mens hun var på påskeferie sammen med familien.

Ottesen medvirket i Skal vi danse i 2010, noe hun hevdet var det skumleste hun har gjort.

Filmer 
 Voldtekt (1971)
 3 (1971)
 Motforestilling (1972)
 Knut Formos siste jakt (1973)
 Kimen (1974)
 Hustruer (1975)
 Det tause flertall (1977)
 Kosmetikkrevolusjonen (1977)
 Ingen roser… takk (1979)
 Nedtur (1980)
 Arme, syndige menneske (1980)
 Lars i porten (1984)
 Deilig er fjorden! (1985)
 Hustruer - ti år etter (1985)
 Plastposen (1986)
 Makaroni Blues (1986)
 Drømmeslottet (1986)
 Bryllupsfesten (1989)
 Buicken – store gutter gråter ikke (1991)
 Bikinisesongen (1994)
 Fredrikssons fabrikk - The movie (1994)
 Hustruer III (1996)
 Arme Riddere (2011)
 Staying Alive (2015)
 Dianas bryllup (2020)
 Full dekning (2021)
 Ingenting å le av (2021)

Norske stemmer 
 Lady og Landstrykeren (1955) - Lady
 To gode venner: Todd og Copper (1981) - Mari
 Ole, Dole og Doffen på eventyr (1987) - Fru Vagle og Nebby
 Jungeldyret Hugo (1993) - Revemor, Sabina Sandhurst og katten

Teaterroller (utvalg)

Priser 
 1986 Amandaprisen Beste kvinnelige hovedrolle i Hustruer – ti år etter

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Anne Marie Ottersens profil hos Sceneweb

Norske skuespillere
Amanda for beste kvinnelige hovedrolle
Skal vi danse-deltakere
Skuespillere i Hotel Cæsar
Personer fra Kongsberg kommune
Amandaprisen 1986
Vannareid

Vannareid er en bygd på vestsida av Vanna i Karlsøy kommune i Troms. Her er en av Vannas to barne- og ungdomsskoler for skolekretsen på den vestlige del av øya (50 elever 2003/2004). I tillegg har Vannareid barnehage, post, handel og et topp-moderne regnskapskontor. Den største arbeidsplassen på vestsiden av Vanna er på fiskebruket i nabobygda Torsvåg, ca. 10 km lenger vest. På Torsvågbruket er mange av Vannareids beboere sysselsatt, i tillegg til at flere av Vannareids fiskebåteiere har hjemmehavn i Torsvåg.

Bosetninger i Karlsøy
Bygder og grender i Troms og Finnmark
Thorin Eikenskjold

Thorin Eikenskjold var en dverg fra J.R.R. Tolkiens Midgard. Han var en dverg av Durins folk og sønn av Thráin II, eldste sønn av kong Thrór

Han ble født i år 2746 i det tredje tideverv, og han ble drevet i eksil sammen med sin far, kong Thráin, og de andre overlevende dvergene fra Erebor da dragen Smaug slo seg ned der i 2770 T.T.. Etter slaget av Azanulbizar i 2799, da han som ung dverg (bare 53 år) marsjerte med en stor hærstyrke til Nanduhirion (sindarin for Dimrenndalen) under Morias østport. Thorins skjold ble knekt og derfor brukte han en eikegren til å forsvare seg selv med, derav kommer tilnavnet Eikenskjold. 

Thorin ble konge i eksil av Durins folk som Thorin II Eikenskjold etter at hans far døde.

I Hobbiten, kommer han og 12 andre dverger på besøk til hobbiten Bilbo Lommelun etter råd fra Gandalv Grå, for å ansette han som innbruddstyv, for å stjele tilbake deres tapte skatt av Smaug. Thorin var spesielt interessert i å få tak i Arkenstein, og ble rasende da Bilbo tok den for å bruke den i forhandlinger med alvekongen Thranduil av Myrkskog, som også ville ha en del av skatten. Denne konflikten ble avbrutt av et angrep av orker og varger, og dvergene sluttet seg til alvene og mennene fra Dale og Esgaroth, og de store ørnene kom også til hjelp. Dette slaget er blitt hetende Femhærerslaget. I dette slaget ble Thorin dødelig såret, men før han døde fikk han gjort opp med Bilbo, ved å rose hobbitens modige og gode karakter. Hans siste ord var til Bilbo og lød slik: Hvis flere av oss satte mat og gammen og sang høyere en spinket, ville det være en lystigere verden. Men lei eller lystig må jeg forlate den nå. Farvel!(fra Kap. 18 i Hobbiten) De tolv dvergene i Thorins følge var: Fíli, Kíli, Óin, Glóin, Ori, Dori, Nori, Balin, Dwalin, Bifur, Bofur og Bombur.

Navnet Thorin Eikenskjold har Tolkien henta fra det norrøne diktet Voluspå, hvor Durin lister opp navn på dvergene som ble skapt av Ymes kropp

Sverdet Orcrist
Thorin bar alveklingen «Orcrist» helt inn i det siste slaget. Han fant det i en trollhule ikke så langt fra Kløvendal (etter så vidt å ha reddet livet fra de samme trollene). Han brukte det gjennom hele ferden til Erebor og det ble gravlagt sammen med ham og Arkensteinen etter hans død. Orcrist er Sindarin for Ork kløver. Det ble laget av alvene fra Gondolin, som ikke bare ble gjort til et dyrebart våpen, men også et fryktet våpen, spesielt blant alvenes tradisjonelle fiender: orker og andre onde vesener fra Midgard. Som Stikk og Glamdring kunne også Orcrist merke om det var orker i nærheten og advare bæreren ved å sende ut et blått lys fra bladet. I Hobbiten blir Thorin dødelig såret i Femhærerslaget, og etter hans død blir Orcrist plassert oppå Thorins grav og i sangene fortelles det at det alltid lyste i mørket dersom fiender nærmet seg (Hobbiten: Kap. 18, Reisen tilbake).

I 1977 kom det ut et hørespill av Hobbiten, og her blir han spilt av Hans Conreid.

Referanser 

 
 
 

Dverger i Tolkiens verden
Alpint under Vinter-OL 1956

Under Vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo ble det arrangert seks øvelser i alpint. De tre beste i utfor, storslalåm og slalåm mottok VM-medaljer i tillegg til OL-medaljene. I den alpine kombinasjonen ble det bare delt ut VM-medaljer.

Medaljer

Menn

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kvinner

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Verdensmesterskapet

Kombinasjon, menn

For kombinasjonsøvelsene ble det ikke delt ut olympiske medaljer, bare VM-medaljer

Kombinasjon, kvinner

For kombinasjonsøvelsene ble det ikke delt ut olympiske medaljer, bare VM-medaljer

Eksterne lenker
 Resultater  på sports-reference.com

 
Sport i Italia i 1956
Sport i Cortina d'Ampezzo
Alpint under Vinter-OL 1976

Under OL 1976 i Innsbruck ble det arrangert seks øvelser i alpint. De tre beste i utfor, storslalåm og slalåm fikk både OL- og VM-medaljer. I den alpine kombinasjonen ble det bare delt ut VM-medaljer.

Medaljer

Menn

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kvinner

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Verdensmesterskapet

Kombinasjon, menn

For kombinasjonsøvelsene ble det ikke delt ut olympiske medaljer, bare VM-medaljer

Kombinasjon, kvinner

For kombinasjonsøvelsene ble det ikke delt ut olympiske medaljer, bare VM-medaljer

Eksterne lenker
 Resultater  på sports-reference.com

 
1976 i Østerrike
Hammarby IF

Hammarby Idrottsförening ble stiftet i 1897 av Hammarby Roddförening som ble stiftet i 1889, og i 1915 fikk de en egen fotballklubb. I 1918 ble den slått sammen med fotballklubbene Klara SK og Johanneshovs IF. Klubben er fra Stockholm, og blir ofte kalt Bajen. 

Klubben har vunnet både Allsvenskan og den svenske cupen en gang, begge i 2001. Den har også noen av de mest dedikerte supporterne i Sverige, med supporterklubbene Bajen Fans og Ultra Boys.

Spillerstall 
Oppdatert 24. august 2022.

Utlånte spillere

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Bajen Fans
 Ultra Boys 

Fotballag i Sverige
Fotballag etablert i 1915
Sport i Stockholm
1915 i Sverige
Hammarby IF
Toneheim Folkehøgskole

Toneheim Folkehøgskole er en frilynt folkehøgskole for musikkinteressert ungdom fra hele Norge. Skolen ligger på Ridabu, tre kilometer øst for Hamar sentrum. Den er en av tolv folkehøyskoler i Innlandet fylke og landets største etter antall elever (ca. 170 hvert år). 

Toneheim-navnet har vært brukt om forskjellige forsøk på å dra i gang en folkehøyskole med musikklinje — med tilhold forskjellige steder. Den nåværende skolen på Ridabu ble til etter at skolen overtok Vang prestegård og fikk oppført nye bygninger i to byggetrinn med ferdigstilling i 1972 og 1989. Første rektor på Ridabu var musikkpedagogen Torbjørn Dahl (1912–1974). Skolens eier er foreningen Toneheim Folkehøgskole. 
 
Helt fra starten har skolen gitt elevene undervisning og samspill på et høyt musikalsk nivå, trygt forankret i den klassiske musikktradisjonen. De siste åra har det også blitt gitt tilbud til jazz- og folkemusikere. I stedet for linjer har skolen obligatoriske og valgfrie fag.

Kjente Toneheim-elever
Vilde Bjerke, skuespiller og artist
Britt-Synnøve Johansen, artist
Rein Alexander, artist
Anne Vada, musiker og sanger
Magne Fremmerlid, operasanger
Hege Schøyen, artist
Eldar Vågan, artist
Mathias Eick, musiker
Maja Ratkje, komponist og musiker
Unni Løvlid, musiker
Tora Augestad, musiker og skuespiller
Hild Sofie Tafjord, musiker
Tore Brunborg, musiker
Geir Lysne, musiker
Nils Petter Molvær, musiker
Morten Qvenild, musiker
Ragnar Rasmussen, kordirigent og komponist
Susanne Lundeng, musiker
John Erik Kaada, komponist og musiker
Kåre Nymark, musiker
Tone Hulbækmo, musiker
Hans Fredrik Jacobsen, musiker
Per Arne Glorvigen, musiker
Bjørn Klakegg, musiker
Helge Sunde, komponist og musiker
Geir Løvold, musiker
Ole Jørn Myklebust, musiker
Harald Devold, musiker
Kåre Kolve, musiker
Per Hillestad, musiker
Olav Dale, musiker
Per Mathisen, musiker
Jon Øystein Flink, forfatter
Jarle Vespestad, musiker
Petter Wettre, musiker
David Gald, musiker
Audun Iversen, musiker
Line Horntveth, musiker
Kaia Huuse, musiker
Jan Kåre Hystad, musiker
Ole Jacob Hystad, musiker
Rune Rebne, komponist og hopptrener
Lukas Zabulionis, saksofonist
Hanne Sørvaag, artist
Ole Edvard Antonsen, musiker og dirigent

Litteratur

Eksterne lenker 
 Toneheim Folkehøgskole
 Toneprisen 
 

Folkehøgskoler i Innlandet
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1972
Skoler i Hamar
Kulturminner i Hamar
Byggverk i Hamar
Brevikbrua

Brevikbrua er en hengebro over munningen til Frierfjorden mellom kommunene Bamble og Porsgrunn i Telemark. På vestsiden, i Bamble, ligger Stathelle, og på østsiden ligger Brevik i Porsgrunn. Brua er 677 meter lang, og hovedspennet er 272 meter. Til sammen har brua 19 spenn, med seilingshøyde 45 meter.

Brevikbrua ble åpnet i 1962, og var en del av E18 fram til 1996, da ny E18 ble tatt i bruk og lagt over den nye Grenlandsbrua litt lenger inne i fjorden. I dag er Brevikbrua del av fylkesvei 354.

Sammen med Grenlandsbrua ble Brevikbrua i 2002 foreslått vernet i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner. Riksantikvaren fredet de to bruene 17. april 2008.

Se også
Høgenheitunnelen
Brevikstunnelen
Grenlandsbrua
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser

Eksterne lenker 
 Brevikbrua på broer.no

Broer på E18 (Norge)
Hengebroer
Veibroer i Vestfold og Telemark
Veier i Porsgrunn
Veier i Bamble
Broer åpnet i 1962
1962 i Norge
Kulturminner i Bamble
Kulturminner i Porsgrunn
Fredete byggverk i Vestfold og Telemark
Telemarks samferdselshistorie
Brevik