alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Silina Pha Aphay

Silina Pha Aphay (født 29. mars 1996 i Champasak) er en nepalsk friidrettsutøver som deltok i Sommer-OL 2020.

Idrettskarriere 
Aphay deltok i Sørøstasiatiske leker 2017, men ble slått ut i forsøksheatet på 200 meter. Hun deltok i Asialekene 2018, og ble der slått ut i forsøksheatet på 100 meter og 200 meter. Hun kom på sjuendeplass på 100 meter under ASEAN University Games 2018. Under Asiamesterskapet i friidrett 2019 ble hun igjen slått ut i forsøksheatet på 100 meter, der hun løp på 12,52 sekunder. Hun satte nasjonal rekord på 100 meter med 12,31 sekunder, og på 200 meter med 25,37 sekunder, under Sørøstasiatiske leker 2019.

I januar 2021 vant hun 100 meter under det laotiske mesterskap i friidrett. Hun representerte Laos under Sommer-OL 2020 i Tokyo, som ble arrangert i 2021, der hun deltok på 100 meter. Hun løp på 12,41 i den innledende runden, men hun gikk ikke videre til forsøksheatet. Under åpningsseremonien var hun flaggbærer.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Profil hos Sommer-OL 2020 

Laotiske sprintere
Deltakere for Laos under Sommer-OL 2020
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2020
Nasjonale mestere i friidrett
Prva Slovenska nogometna liga 2021–2022

Prva Slovenska nogometna liga 2021–2022, var den 31 sesongen av den øverste divisjonen i Slovenia. Sesongen begynte 16. juli 2021 og avsluttet 22. mai 2022. Regjerende mestere Mura klarte ikke å forsvare tittelen og  vant sitt 16 seriemesterskap.

Klubbinfo

Tabell

Resultattabell

Kamp 1–18

Kamp 19–36

Nedrykks kvalifisering

Tabor vant 8–3 sammenlagt og beholdt plassen.

Referanser 

Prva Slovenska nogometna liga
Fotball i 2021
Fotball i 2022
Sport i Slovenia i 2021
Sport i Slovenia i 2022
Studentorganisasjon

Det finnes tre nasjonale studentpolitiske student-organisasjoner i Norge, som arbeider for norske studenters rettigheter opp mot blant annet norske myndigheter. I tillegg finnes en rekke andre student-organisasjoner for spesifikke formål, og internt på utdanningsinstitusjonene.

De tre største organisasjonene:

Norsk Studentorganisasjon (NSO)

Organisasjonen for Norske Fagskolestudenter (ONF)

Association of Norwegian Students Abroad (ANSA)

Studentforeninger i Norge
Friidrett under Sommer-OL 2020 – 5 000 meter menn

Mennenes 5000 meter under Sommer-OL 2020 i Tokyo blir avholdt på Japans nasjonalstadion 3. august til 6 august.

Resultater

Forsøksheat
Kvalifiseringsregler: De fem første utøverne i hvert heat (Q) og de fem raskeste ellers (q) gikk videre til finalen.

Heat 1

Heat 2

Finale 
Startliste:
Resultatene er som følger:

Referanser 

005000
Langdistanseløp
Grenuttak

Et grenuttak, også kalt strømforgrener eller strømpadde, er en serie med elektriske stikkontakter festet på enden av en fleksibel kabel med støpsel i den andre enden. Andre navn er grenkontakt, forgreningskontakt eller forgrener. Grenuttak gjør det mulig å koble til flere elektriske enheter til en elektrisk stikkontakt. Noen har padder har en egen strømbryter, ofte kombinert med et elektrisk lys som viser om det er spenning på padden. Noen grenuttak har overspenningsvern.

Se også 
 Skjøteledning
 Avbruddsfri strømforsyning (UPS)

Elektroteknikk
Stikkforbindelser
Skjøteledning

En skjøtekabel eller skjøteledning er en lang av fleksibel elektrisk strømkabel med stikkontakt (hun) i den ene enden og støpsel (han) i den andre enden. De brukes når en stikkontakt er for langt borte fra det elektriske utstyret som skal brukes. Skjøteledninger kan typisk fås med kabellengder mellom 2 og 30 meter.

Farer 
Feil bruk av skjøteledning har ført til mange husbranner.

Varmgang ved kveiling 
Kveiling av lange skjøteledninger kombinert med høy strømbelastning kan føre til en spoleeffekt og overopphetning av kabelen, hvilket kan smelte isolasjonen. Dette kan skje fort ved bruk av utstyr med høy effekt, og kabelen kan bli så myk at det er fare for elektrisk støt eller brannskader ved berøring. Årsaken til varmgangen er ohmsk tap i kabelen, og siden en kveil består av ledere som ligger tett sammen vil ikke varmen slippe bort. Av denne årsaken bør kabeltromler rulles helt ut før de brukes. Eksempelvis kan en vilkårlig kabeltrommel tåle et strømforbruk på 16 A i utrullet tilstand og 5 A i innrullet tilstand. Et annet eksempel kan være en trommel med maks effektforbruk 2000 W utrullet og maks 1000 W sammenrullet.

Noen nyere skjøteledninger har termisk sikring som skal kutte strømmen ved varmgang.

Godkjent effekt 
Selv om en skjøteledning rulles ut kan for høy belastning i forhold til kabelens tverrsnitt føre til at ledningen smelter. Brukere må derfor sikre seg om at skjøteledningen er godkjent for den effekten som skal trekkes. Man må derfor sjekke spesifikasjonene til skjøteledningen før man bruker den til effektkrevende aktiviteter som kjøring av vaskemaskin eller lading av elbil.

Skader på ledning 
Grunnet naturlige tendensen til at skjøteledninger blir utsatt for tung bruk kan strømførende metalldeler bli eksponerte og utgjøre en berøringsfare for elektrisk støt. Dette kan for eksempel skjer dersom deler på skjøteledningen faller i bakken, blir tråkket på, klemstret i dører eller overkjørt.

Signalkabler 

Det finnes også skjøteledninger for signalkabler, eksempelvis for USB-kabler.

Se også 
 Grenuttak

Referanser 

Elektrisitet
Forbrukerelektronikk
Vestby prestegjeld

Vestby prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Follo prosti i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Vestby kommune i Akershus fylke, og hovedkirken var Vestby kirke.

Historikk

Vestbjár sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Den eldste kjente kirken på stedet, Vestbýjar Maria kirkja, ble oppført okmring år 1200. Det var en romansk langkirke i stein som lå like vest for den nåværende kirken. Mariakirken hadde rektangulært skip og rett avsluttet kor med vegger som var hvitkalket utvendig og innvendig, samt et tømret våpenhus. Kirken ble revet i 1885 og ny kirke oppført.

Middelalderkirken er omtalt i Biskop Eysteins jordebok fra 1397 som Vestbjár kirkja.

Prestegjeldet 

Vestby prestegjeld antas å gå tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I middelalderen omtales tre kirker i prestegjeldet:
 Vestby
 Såner
 Garder
Senest rundt reformasjonen ble Vestby hovedkirke, med Såner og Garder tillagt som annekskirker. Prestegjeldet er oppført i Skattematrikkelen 1647 som Wesbye præstegield i Folloug fougderie.

Nyere tid 

Vestby prestegjeld dannet grunnlaget for Vestby formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Vestby prestegjeld og dets sogn er nå en del av Vestby kirkelige fellesråd underlagt Søndre Follo prosti.

Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn:
 Vestby
 Såner
 Garder
 Hvitsten

Referanser

Prestegjeld i Borg bispedømme
Vestbys historie
Ås prestegjeld (Borg)

Ås prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Follo prosti i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Ås kommune i Akershus fylke, og hovedkirken var Ås kirke.

Historikk

Áss sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Ås middelalderkirke, Áss Maria kirkja, viet til jomfru Maria, var i sin tid Follos største steinkirke. Den lå på den nordøstre delen av kirkegården og hadde opprinnelig stort, rektangulært skip og smalere kor med apsis. Koret ble etterhvert utvidet og gjort rett avsluttet, og kirken fikk et murt vesttårn. Denne kirken ble revet i 1866, da dagens kirke ble bygget..

Middelalderkirken er omtalt i Biskop Eysteins jordebok fra 1397 som Áss kirkja.

Prestegjeldet

Ås prestegjeld antas å gå tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I middelalderen omtales tre kirker i Ås prestegjeld:
 Ås
 Kroer
 Nordby
Senest rundt reformasjonen ble Ås hovedkirke, med Kroer og Nordby tillagt som annekskirker. Prestegjeldet er oppført i Skattematrikkelen 1647 som Aasz hovedsougen i Folloug fougderie.

Nyere tid 

Drøbak prestegjeld ble utskilt fra Ås prestegjeld ved kgl. res. 08.09.1823, og omfattet byen og landsognet (Frogn).

Ås prestegjeld dannet grunnlaget for Ås formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Ås prestegjeld og dets sogn er nå en del av Ås kirkelige fellesråd underlagt Søndre Follo prosti.

Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn:
 Ås
 Kroer
 Nordby

Referanser

Prestegjeld i Borg bispedømme
Ås
Drøbak prestegjeld

Drøbak prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Follo prosti i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet byen Drøbak og øvrige Frogn i Østfold fylke, og hovedkirken var Drøbak kirke.

Historikk 

Drøbak fungerte i sin tid som Christianias vinterhavn, noe som ikke minst var viktig for trelasthandelen. Ladestedet Drøbak under Christiania ble etablert på 1600-tallet, og fikk kjøpstadsrettigheter i 1842.

Vår Frelsers kirke i Drøbak ble oppført i 1774–76 på initiativ fra kjøpmann Niels Carlsen og hans hustru Martha Zachariasdatter, som gav tomt og finansierte det meste av arbeidet. Kirken ble innviet den 29. oktober 1776. Navnet og korsformen er påvirket av Christianias domkirke, oppført trekvart århundre tidligere. Den har motsatt orientering av den vanlige, altså fra øst til vest.

Nyere tid 

Drøbak prestegjeld ble utskilt fra Ås prestegjeld ved kgl. res. 08.09.1823, og omfattet byen og landsognet (Frogn).

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Drøbak prestegjeld og dets sogn er nå en del av Frogn kirkelige fellesråd underlagt Søndre Follo prosti.

Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn:
 Drøbak
 Frogn

Referanser

Prestegjeld i Borg bispedømme
Frogn
Kråkstad prestegjeld

Kråkstad prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Follo prosti i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det lå i tidligere Ski kommune i Akershus fylke, og hovedkirken var Kråkstad kirke.

Historikk 

Krákustaðir sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Kråkstad kirke, Krákastaða Petri & Pauli kirkja, er en steinkirke fra midten av 1100-tallet og feiret sammen med Ski kirke 850-årsjubileum i september 2010.

Middelalderkirken er omtalt i Biskop Eysteins jordebok fra 1397 som Krákastaða kirkja.

Prestegjeldet 

Kråkstad prestegjeld antas å gå tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I middelalderen omtales tre kirker i Kråkstad prestegjeld:
 Kråkstad
 Ski
 Sander
Senest rundt reformasjonen ble Kråkstad hovedkirke, med Ski tillagt som annekskirke, mens Sander antas nedlagt før reformasjone. Prestegjeldet er oppført i Skattematrikkelen 1647 som Krogstad præstegield i Folloug fougderie.

Nyere tid 

Kråkstad prestegjeld dannet grunnlaget for Kråkstad formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

På bakgrunn av sterk befolkningsøkning i Ski kommune utover på 1970-tallet, ble det besluttet å dele Kråkstad prestegjeld i to, ved opprettelsen av Langhus prestegjeld. Ved kgl.res. 20.03.1981 ble Langhus prestegjeld utskilt, med virkning fra 01.07.1981.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Kråkstad prestegjeld og dets sogn er nå en del av Nordre Follo kirkelige fellesråd underlagt Nordre Follo prosti.

Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn:
 Kråkstad
 Ski

Referanser

Prestegjeld i Borg bispedømme
Nordre Follo
Nesodden prestegjeld

Nesodden prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Follo prosti i Borg bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Nesodden kommune i Akershus fylke, og hovedkirken var Nesodden kirke.

Historikk 

Nesoddi sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet, og Nesodden kirke er en steinkirke, og som for en rekke slike er den nøyaktige alderen ukjent. Basert på hovedsakelig på stilhistoriske kriterier ble det feiret 800-årsjubileum for kirken i 1975, hvilket daterer kirken til år 1175. Eldste skriftlige belegg er fra 1366 i Diplomatarium Norvegicum.

Middelalderkirken er omtalt i Biskop Eysteins jordebok fra 1397 som Nesodda kirkja.

Prestegjeldet 

Nesodden prestegjeld antas å gå tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I middelalderen omtales kun Nesodden kirke i prestegjeldet, mens etter reformasjonen ble Oppegård sogn tillagt som anneks til Nesodden.

Prestegjeldet er oppført i Skattematrikkelen 1647 som Nesoddensz præstegield i Folloug fougderie.

Nyere tid 

Nesodden prestegjeld dannet grunnlaget for Nesodden formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Oppegård prestegjeld ble utskilt fra Nesodden 1. juli 1937.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

Nesodden prestegjeld og dets sogn er nå en del av Nesodden kirkelige fellesråd underlagt Søndre Follo prosti.

Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn:
 Nesodden
 Gjøfjell
 Skoklefall

Referanser

Prestegjeld i Borg bispedømme
Nesodden
Aker prestegjeld

Aker prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Oslo domprosti i Oslo bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet tidligere Aker kommune i Akershus fylke, og hovedkirken var Gamle Aker kirke. Prestegjeldet opphørte i 1861, da det ble delt i fire (se under).

Historikk

Akrs sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet, og Akrs kirkja regnes som Oslo eldste bevarte bygning og en av de eldste på Østlandet overhodet. Kirkens nøyaktige alder er ikke kjent, men den antas å være oppført omkring år 1080. Kirken er en romansk, treskipet steinbasilika, hvor koret har apsis i øst, og det er et kapell/sakristi med apsis på nordsiden av koret.

Kirken var i sin tid fylkeskirke i Vingulmark. Til tross for å ha vært restaurert en rekke ganger, oppleves den som en svært stemningsfull middelalderkirke, selv om både interiør og eksteriør antas å være forskjellig fra i middelalderen..

Aker ble i høymiddelalderen omtalt som Oslóarherað. Aker prestegjeld går antakelig tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Kirken er omtalt i Biskop Eysteins jordebok fra 1397 som Akers kirkja, og er oppført i Skattematrikkelen 1647 som Aggers sougen i Aggers fougderie.

Nyere tid 

Foruten hele Aker herred og Bymarken hørte også Akershus slottsmenighet med til prestegjeldet inntil 1823. Bymarken omfattet området nord og vest for byen mellom Akerselva i øst og Frognerelva i vest.

Slottsmenigheten ble skilt ut fra Aker ved kgl. res. 06.05.1823, og fra samme tid ble Gamlebyen menighet slått sammen med Aker prestegjeld. Den delen av Aker som lå øst for Strømsveien, øyene i fjorden og den tidligere Oslo menighet skulle fremdeles høre til Oslo Hospitalskirke som soknekirke. Grønland, Leret, Lakkegata og Enerhaugen skulle tilhøre Akers kirke, men de som bodde der kunne søke Oslo Hospitalskirke om de ønsket.

Byutvidelsen i 1857 medførte flere forandringer i den geistlige inndelingen. Ved kgl. res. 22.02.1858 ble det bestemt at den vestre delen av Bymarken skulle skilles ut fra Aker og innlemmes i den nyopprettede Trefoldighet menighet.

Ved kgl. res. 16.02.1861 ble det fastsatt at Aker prestegjeld skulle deles. Den østre delen av bymarken og den delen av det nye byområdet som lå vest for Trondheimsveien skulle skilles ut som Gamle Aker menighet, med Gamle Aker kirke som soknekirke. Resten av det nye byområdet skulle utgjøre en ny menighet; Grønland menighet. Det øvrige av Aker prestegjeld ble samtidig delt i Vestre og Østre Aker prestegjeld.

Referanser

Oslo bispedømme
Prestegjeld i Oslo bispedømme
Menigheter i Oslo
Proporsjonalitet (andre betydninger)

Proporsjonalitet kan vise til:

 Proporsjonalitet (matematikk)
 Proporsjonalitetsprinsippet
Pål Julius Skogholt

Pål Julius Skogholt (født 1. november 1971 i Lofoten) er en norsk politiker (SV). Han har siden 2015 vært kommunerepresentant og 2019 formannskapsmedlem i Tromsø kommune. Han er gruppeleder for Tromsø SV. 

Skogholt har studert ved Norges arktiske universitet hvor han har en master i Marine Management, han har også studert noe Journalistikk, Russisk, Rettsvitenskap og mer. Han har tidligere vært medlem av representantskapet Norges Bank, og prosjektleder ved Norges arktiske universitet.

Politisk karriere 
Skogholt er tidligere fylkesråd for utdanning i Troms fra 2006-2009. Han ble i 2009 utnevnt til statssekretær for Trond Giske i Nærings- og handelsdepartementet.

Referanser

Kilder
 https://www.regjeringen.no/no/dokumentarkiv/stoltenberg-ii/smk/Nyheter-og-pressemeldinger/pressemeldinger/2009/nye-statssekretarer/id586761/
 https://www.itromso.no/meninger/2019/08/27/Ei-skikkeleg-troms%C3%B8oppleving-19789185.ece
 https://www.nordlys.no/nyheter/et-omen-fra-stamsund/o/1-79-4691514
 https://www.nrk.no/tromsogfinnmark/kritisk-til-ny-fylkesrad-i-troms-1.6872268
 https://www.nrk.no/tromsogfinnmark/skogholt-ny-statssekretaer-1.6875228
 https://www.nordlys.no/nyheter/skogholt-blir-statssekretar/s/1-79-4716093

Eksterne lenker 
 

Statssekretærer i Regjeringen Stoltenberg II
Statssekretærer fra SV
SV-politikere i Troms
Lokalpolitikere i Troms og Finnmark
Personer fra Tromsø kommune
Sigrid Bjørnhaug Hammer

Sigrid Bjørnhaug Hammer (født 2001 i Tromsø) er en norsk politiker (SV). Hun ble i 2019 valgt inn i kommunestyret i Tromsø kommune for Sosialistisk Venstreparti , og sitter i miljø-, klima- og samferdselsutvalget kommunen. Hun er i dag fylkesleder i Troms og Finnmark Sosialistisk Ungdom.

Ved stortingsvalget 2021 er Sigrid Bjørnhaug Hammer SV sin fjerde kandidat i Troms valgdistrikt

I forbindelse med OD-dagen 2016 var Hammer ordfører for en dag, for daværende ordfører Kristin Røymo.

Utdanning 
Hun gikk på Norges Toppidrettsgymnas i Tromsø, og studerer i dag Samfunnsplanlegging og kulturforståelse ved Norges arktiske universitet.

Referanser 

Lokalpolitikere i Troms og Finnmark
Lokalpolitikere i Tromsø
SV-politikere i Troms
Personer fra Tromsø kommune
Friidrett under Sommer-OL 2020 – Sjukamp kvinner

Sjukamp kvinner fant sted 4, og 5. august 2021 på Japans nasjonalstadion i Tokyo

Resultater

Enkeltøvelser

100m hekk

Høydehopp

Kulestøt

200 meter

Lengde

Spyd

800 meter

Sammenlagt
Sammenlagt resultatene var som følger:

Referanser

Eksterne lenker
Offisiell resultatliste 

S
Ole Ulfert Brunbas Lied

Ole Ulfert Brunbas Lied (født 30. september 1865, død 16. november 1931) var lege ved Drammen sykehus og ordfører i Drammen i to perioder, først 1919-25 deretter 1929-29.

Lied startet på Drammen sykehus i 1892 da sykehuset kun hadde 30 senger. Fra 1910 fram til sin død var han sykehusets overlege, i perioden ble sykehuset utbygd til 115 senger. Lied var også formann i Buskerud Lægeforening, styremedlem i Norsk og skandinavisk kirurgisk forening. Han ble i 1925 tildelt ridder av St. Olavs Orden for sin fortjeneste som overlege ved Drammen sykehus.

Han ble ved sin død i 1931 betegnet som «Drammens Grand Old Man», og det ble opprettet et legat på 100 000 [kroner] til fordel for unge kirurger. 

I 1940 ble en byste av Ole Ulfert Brunbas Lied avduket ved Drammen sykehus, utført av Wilhelm Rasmussen.

Referanser 

 
 

 
 

Ordførere i Drammen
Personer fra Drammen kommune
Norske leger
Riddere av St. Olavs Orden
Høyre-ordførere i Buskerud
Jason X

Jason X er en amerikansk slasher-film fra 2001 regissert av Jim Isaac.

Manus ble skrevet av Todd Farmer. Hovedrollene ble blant annet spilt av Lexa Doig, Lisa Ryder, og Chuck Campbell. Dette var den 10. filmen i Friday the 13th-franchisen, og handler om den fiktive karakteren Jason Voorhees. Friday the 13th, den første filmen i serien, ble produsert i 1980. En ny oppfølger, Freddy VS. Jason, hadde premiere i 2003. Den foreløpig siste filmen i Fredag den 13de-serien fikk premiere i 2009.

Handlingsreferat 

I 2008 blir massemorderen Jason Voorhees tatt til fange og blir holdt fengslet ved Crystal Lake Research Facility. Etter mange mislykkede forsøk på å ta livet av Jason i løpet av de påfølgende to årene foreslår forsker Rowan LaFontaine å fryse Jason ned i kryostase.

Dr. Wimmer og sersjant Marcus ankommer med en gruppe soldater for å forske nærmere på Jasons evne til å helbrede seg etter forskjellige dødelige skader. Men Jason bryter seg løs. Han dreper soldatene og dr. Wimmer. Rowan lokker Jason inn i et kryogenområde, og aktiverer mekanismen. Men Jason ødelegger den med en machete, og stikker Wimmer i magen. Kryogen væske sprer seg i det forseglede rommet, og begge blir frosset ned.

445 år senere er Jordkloden blitt ubeboelig på grunn av forurensning, og mennesker har flyttet til en annen planet, kalt Earth Two, «Jorden To». I løpet av en ekskursjon til jordkloden utforsker professor Brandon Lowe, hans Android-ledsager KM-14, praktikant Adrienne Thomas, og studentene Tsunaron, Janessa, Azrael, Kinsa, Waylander og Stoney det forlatte Crystal Lake Research Facility. De oppdager den frosne Jason Voorhees og Rowan. De bringer dem om bord på romskipet sitt, Grendel, og gjenoppliver Rowan. Men Jason blir forlatt i et likhus, fordi de tror han var død.

Adrienne får beskjed om å dissekere Jasons lik. Men Rowan advarer dem om risikoen, og avslører Jasons overmenneskelige evner. Lowe tar kontakt med Dieter Perez på Solaris, en romstasjon i nærheten. Jason våkner og angriper Adrienne. Så finner han et macheteformet kirurgisk verktøy, og dreper Stoney. Sersjant Brodski leder en gruppe soldater for å angripe Jason. Etter at Brodski deler opp laget sitt for å gjennomsøke hele romstasjonen, forsøker Jason å drepe alle besetningsmedlemmene en etter en.

Skuespillere 

 Kane Hodder som Jason Voorhees
 Lexa Doig som Dr. Rowan LaFontaine
 Lisa Ryder som Kay-Em 14
 Chuck Campbell som Tsunaron
 Melyssa Ade som Janessa.
 Peter Mensah som Brodski.
 Melody Johnson som Kinsa.
 Derwin Jordan som Waylander.
 Jonathan Potts som Professor Brandon Lowe.
 Phillip Williams som Crutch
 Dov Tiefenbach som Azrael
 Kristi Angus som Adrienne Thomas.
 Dylan Bierk som Briggs.
 Amanda Brugel som Geko.
 Yani Gellman som Stoney.
 Todd Farmer som Dallas.
 David Cronenberg som Dr. Wimmer
 Robert A. Silverman som Dieter Perez.
 Marcus Parilo som Marcus.
 Boyd Banks som Fat Lou.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Filmer fra 2001
Skrekkfilmer fra USA
Engelskspråklige filmer
Oppfølgerfilmer