alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Panagiotis Restos

Panagiotis Restos (født 8. september 1998) er en sørafrikanskfødt gresk fotballspiller som spiller for Olympiakos, på lån fra den italienske klubben Hellas Verona FC.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Greske fotballspillere
Fotballspillere for Olympiakos FC
Fotballspillere for TSV Bayer 04 Leverkusen
Fotballspillere for Sheffield United FC
Fotballspillere for AS Saint-Étienne
Fotballspillere for Hellas Verona FC
Personer fra Johannesburg
Fødsler i 1998
Al-Mu’tadid

Al-Mutadid be-llah eller al-Mu'tadid bi-'llah (arabisk: المعتضد بالله أحمد بن طلحة, al-Mu'tadid bi-'llah Ahmad ibn Talha; født 854 eller 861, død 5. april 902, var en abbasidisk kalif, den sekstende i rekken, og regjerte i perioden 892-902. Al-Mutadid var sønn av Al-Muwaffaq. Han var med Shaghab far til Al-Muqtadir.

Litteratur 
 William Muir: Chapter LXXI Al-Mo'tadid and Al-Muktafi. In: The Caliphate: Its Rise, Decline, and Fall. John Grant, Edinburgh 1924
 

Kalifer
Sørkjostunnelen

Sørkjostunnelen en tunnel langs europavei 6 i Nordreisa kommune i Troms. Den er 4,6 kilometer lang og ble åpnet 2. februar 2018. Den erstattet en svinget og værutsatt strekning med bratte bakker, og forkortet E6 med 2 kilometer.

Referanser

Eksterne lenker 
 Statens vegvesen kart over tunneler i Norge

Veitunneler i Troms og Finnmark
Tunneler åpnet i 2018
Tunneler på E6 (Norge)
Veier i Nordreisa
2018 i Norge
Skotjernfjellet og Snellingsrøysene naturreservat

Skotjernfjellet og Snellingsrøysene naturreservat ligger 420 - 651 meter over havet langs kommunegrensa mellom Lunner og Nannestad i Viken, helt nordøst i Oslomarka. Reservatet ble opprettet ved en utvidelse og sammenslåing av to tidligere naturreservater. Dette er dermed ett av de største skogreservatene i regionen. Terrenget omfatter store og små myrer, noen vann, mindre daler og flate koller. Høyeste punkt er Skotjernfjellet, 651 moh.

Berggrunnen består av biotittsyenitt, feltsitt og pofyrer av disse. Jordsmonnet er relativt tynt.

Reservatet utgjør et stort sammenhemngende område med gammel skog med særlig betydning for biologisk mangfold. Her finnes flere truede plantearter, og noe av den eldste furuskogen i Oslomarka. Plantegeografisk hører området til mellomboreal sone, i svakt oseanisk seksjon.

Se også 
 Verneområder i Akershus
 Verneområder i Oppland

Referanser 

Naturreservater i Viken
Verneområder i Lunner
Verneområder i Nannestad
Verneområder opprettet i 2017
Ferrero Rocher

Ferrero Rocher er en hasselnøttpralin produsert av den italienske sjokoladefabrikanten Ferrero SpA.

Historie 
Ferrero Rocher ble introdusert i 1982 i Europa. Kort tid etter utgivelsen ble produksjonen midlertidig stoppet på grunn av et problem med etikettutskrift. Oppfinner Michele Ferrero oppkalte hasselnøttkonfekten etter en grotte i den romersk-katolske helligdommen i Lourdes. Rocher kommer fra fransk og betyr stein.

Ingredienser 
Sjokoladen består av en hel, ristet hasselnøtt omgitt av et tynt lag vaffelkjeks som er fylt med hasselnøttkrem dekket i melkesjokolade med hakkede hasselnøtter. Dens ingredienser er melkesjokolade (sukker, kakaosmør, kakaomasse, skummetmelkpulver, konsentrert smør, emulgator: lecitiner (soya), vanillin), hasselnøtter, palmeolje, hvetemel, mysepulver, fettredusert kakao, hevemiddel: natriumhydrogenkarbonat og salt.

Diverse 
Før 1980-tallet hadde Kina ikke vært utsatt for sjokolade fordi landet lukket sine dører for utenlandsk virksomhet. Kina begynte å la utenlandske virksomheter få drive der, spesielt de fem store sjokoladeselskapene (Cadbury, Hershey, Nestlé, Mars og Ferrero SpA). Ferrero SpA var vellykket i Kina. For kineserne kan gullinnpakningen ha representert overflod. [Upålitelig kilde?]

Ferrero Rochers konfekt er knyttet til jul og nyttår. Fra og med 2015 ble 61% av Ferrero Rochers sjokolade solgt i løpet av årets tre siste måneder.

I Storbritannia på 1990-tallet var det en reklameserie basert på en fest i en europeisk ambassadørs offisielle residens, og den har blitt parodiert i populærkulturen gjentatte ganger siden. Det har vært diskusjon om den sosioøkonomiske målsetningen for annonsen og i hvilken grad det kan fornærme det mer down-market publikum til hvem det ble presentert som et ambisiøst merke ved hjelp av en italiensk reklame dubbet til engelsk. [kilde trengs]

Referanser 

Sjokolade
Al-Muntasir

Abu Ja'far Muhammad al-Muntasir bi-'llah (arabisk: أبو جعفر محمد المنتصر بالله, Abū Ǧaʿfar Muḥammad al-Muntaṣir bi-'llāh; født november 837, drept juni 862) var den ellevte abassidiske kalif (861–862).

Al-Muntasir var sønn av al-Mutawakkil (847–861), og kom til makt i 861. Dette var etter at han hadde sannensverget seg med tyrekiske offiserer som så hadde styrtet og myrdet faren. Med dette maktskiftet begynte heftige maktkamper i kalighogget i Samarra. Begge abbasideprinsene higet etter å bli kalifer, men de var selv manipulerte av forskjellige grupperinger innen det tyrkiske militære. Konfliktene mellom de tyrkiske offisersgrupper gjorde at al-Muntasir ikke klarte å riktig befeste sin makt. Allerede etter seks måneder ble han selv styrtet og myrdet. Tyrkerne innsatte så al-Mustain (862–866) som den neste kalif.

Litteratur 
 
 
William Muir, The Caliphate: Its Rise, Decline, and Fall.''

Kalifer
Rugsund

Rugsund er en bygd i Bremanger kommune. Den ligger langs fylkesvei 616.

Navnet ble opprinnelig brukt om sundet mellom Rugsundøy og sørsiden av Nordfjord; første ledd av verbet rugge, sikter til strie strømforhold.

Øya er skilt fra Bremangerlandet i sørvest ved Skatestraumen, som skipsleia går gjennom, under Nord-Europas høyeste sjøklippe, det sagnomsuste fjellet Hornelen.

Den lokale grunnskolen og barnehagen heter Kolset oppvekst og går fra 1.-7. trinn. Selve bygget er også samfunnshus og samlingssted for de lokale.

Rugsund Handelssted som ligger på Rugsundøy er et gammelt fredet handelssted med røtter tilbake til 1600-tallet. Der har det vært blant annet handel, brennevinvirksomhet, gjestgiveri, kremmarleie, dampskipsekspedisjon, posthus, fisketilvirking, sildesalteri, krydring av brisling og trelasthandel med mer.

Den lokale kirken; Rugsund kirke ligger i dag på fastlandet på sørsiden av fjorden i Hessevågen tegnet av arkitekt Hans Linstow. Eldste omtale av en kirke i Rugsund er fra ca. 1330 da trolig en stavkirke stod på det middelalderske kirkestedet på Rugsundøya på en høyde over Rugsund Handelssted, kirkegården, noen av de umerkete gravene og muren rundt er fremdeles synlig der.

Gulebuda fra ca. 1900 er ei saltebu på Bakke i Rugsund, der var det mottak for sild og rundt 30 personer fra bygda hadde arbeid der, den ble gulmalt og på folkemunnen ble den derfor hetende «Gulebuda». Buda var i drift til ut på 1960-talet. I dag blir «Gulebuda» brukt mest i opplæring om kulturarv, fiske og lignende, Ofte i forbindelse med kulturorganisasjoner og skoler.

Eksterne lenker 
 Kolset oppvekstsenter
 Allkunne.no
 Kulturminne.no
 Allkunne.no
 Miljolare.no

Bosetninger i Bremanger
Geodorcus novae-zealandiae

Geodorcus novae-zealandiae er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En nokså liten (12-20 millimeter), halvblank, kraftig, rødbrun til brunsvart hjortebille. Kroppen er ganske flat. Hos hannene er hodet og pronotum svært brede, bredere enn dekkvingene. Oversiden er svært tett og kraftig punktert. Hannens kjever er kraftige og litt kortere enn hodet, som er utvidet bakover med et par skrå furer i pannen. Pronotum er litt utvidet forover, med framstikkende forhjørner. Dekkvingene har et par lave- opphøyde lengderibber. Hos hunnen er hodet mindre, uten forstørrede kjever, pronotum har rundede sider.
De mangler flygevinger og kan ikke fly.

Levevis 
Disse billene har gjerne begrensede utbredelser i høytliggende områder. Både i utseende og økologi danner de en interessant parallell til slekten Colophon i Sør-Afrika, som de imidlertid ikke er nært beslektet med.

Utbredelse 
Denne arten finnes bare på New Zealand, på den sørlige delen av Nordøya.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien hjortebiller, Lucanidae Latreille, 1806
 Underfamilien hjortebiller (Lucaninae) Latreille, 1806
 Stammen Lissapterini
 Slekten Geodorcus Holloway, 1996
 Geodorcus novae-zealandiae (Hope & Westwood, 1845)

Kilder 

 Oversikt over artene

Eksterne lenker 
 Bildegalleri over noen av artene
 Bilder av Geodorcus novae-zealandiae, begge kjønn og larve
 
 

Hjortebiller
Dyr formelt beskrevet i 1845
New Zealands insekter
Gibboryctes waldenfelsi

Gibboryctes waldenfelsi er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).

Utseende 
En middelsstor (ca. 25 millimeter) og bred, blankt mørkt rødbrun til svart hornbille. Hannen har et kort horn på hodet og et kraftig, i spissen kløvet horn foran på pronotum, som er dypr, U-formet uthulet foran i midten. Uthulningen er grovt punktert, for øvrig er pronotum blankt og glatt. Dekkvingene er blanke mer kraftige punktrader. Som vanlig hos hornbiller mangler hunnen hornet som hannen har, pronotum er rundet med en mindre uthuling enn hos hannen.

Levevis 
Ingenting er kjent om biologien til disse billene, som tilsynelatende er ganske sjeldne. De voksne er trolig nattaktive.

Utbredelse 
Arten er utbredt fra Panama i nord til Peru og Brasil i sør.

Systematisk inndeling 
Arten har ofte vært plassert i slekten Heterogomphus.

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
 Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
 Stammen Oryctini Mulsant, 1842
 Slekten Gibboryctes Endrödi, 1974
 Gibboryctes waldenfelsi (Endrödi, 1977)

Kilder 
 Alain Galant: Dynastidae du monde- nettside om arten
 Generic Guide to New World Scarabaeoidea – Gibboryctes

Eksterne lenker 
 

Hornbiller
Biller formelt beskrevet i 1977
Sør-Amerikas insekter
Fornasinius fornasinii

Fornasinius fornasinii er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En stor (ca. 35-70 millimeter), svært kraftig, halvmatt svart gullbasse, med gulaktige tegninger. Pronotum har gule sidekanter og en smal, gul midtstripe, dekkvingene har tallrike, gule flekker. Hannen har et smalt, T-formet horn i pannen og kraftige pigger på siden av hodet. Denne arten kjennes på at hannens horn ikke er nedoverkrummet, det er flattrykt fra sidene i hele sin lengde, og spissene vender oppover.

Levevis 
Som vanlig for Cetoniinae lever larvene i jorden. I motsetning til mange andre gullbasser er disse artene tilsynelatende meget vanskelige å avle opp i fangenskap. Dette kan være fordi billene er svært aggressive og gjerne dreper og eter hverandre. De voksne billene eter gjerne råtnende frukt, og graver ned det de ikke klarer å ete med én gang. Muligens er larvene avhengige av frukt som foreldrene har gravd ned, for å  overleve.

Utbredelse 
Arten lever i Mosambik og det sørlige Tanzania.

Systematisk plassering 
De aller fleste eksemplarer som har vært publisert som Fornasinius fornasinii hører i virkeligheten til Fornasinius hauseri. Den egentlige F. fornasinii er bare kjent i noen få eksemplarer.

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
 Slekten Fornasinius Bertoloni, 1853
 Fornasinius fornasinii (Bertoloni, 1852)

Kilder 
 Michele De Palma & Hitoshi Takano (2018) Identification of the Goliath beetles Fornasinius fornasini Bertoloni and Fornasinius hauseri Kraatz (Scarabaeidae: Cetoniinae). 
 Nettside om arten

Eksterne lenker 
 
 Bilder av Fornasinius fornasinii:  og 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1852
Tanzanias insekter
Mosambiks insekter
Fornasinius russus

Fornasinius russus er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En stor (ca. 35-70 millimeter), svært kraftig, halvmatt brunrød gullbasse. Hannen har et smalt, T-formet horn i pannen og kraftige pigger på siden av hodet.

Levevis 
Som vanlig for Cetoniinae lever larvene i jorden. I motsetning til mange andre gullbasser er disse artene tilsynelatende meget vanskelige å avle opp i fangenskap. Dette kan være fordi billene er svært aggressive og gjerne dreper og eter hverandre. De voksne billene eter gjerne råtnende frukt, og graver ned det de ikke klarer å ete med én gang. Muligens er larvene avhengige av frukt som foreldrene har gravd ned, for å  overleve.

Utbredelse 
Arten er kjent fra Kongo og Gabon.

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
 Slekten Fornasinius Bertoloni, 1853
 Fornasinius russus (Kolbe, 1884)

Kilder 
 Nettside om arten

Eksterne lenker 
 
 

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1884
Den demokratiske republikken Kongos insekter
Gabons insekter
Fornasinius aureosparsus

{{Taksoboks
| navn   = '| bilde           =
| bildetekst      =
| norsknavn       = 
| vitenskapsnavn  =Fornasinius aureosparsus 
| synonymer       = 
| autor= (van de Pool| autorår= 1890)
| regnum = Dyreriket
| phylum = Leddyr
| classis = Insekter
| ordo = Biller
| familia = Gullbasser
| genus = Fornasinius
}}Fornasinius aureosparsus er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

 Utseende 
En stor (ca. 35-70 millimeter), svært kraftig, halvmatt svart gullbasse, med gulaktige tegninger. Pronotum har gule sidekanter og en smal, gul midtstripe, dekkvingene har tallrike, gule flekker. Hannen har et smalt, T-formet horn i pannen og kraftige pigger på siden av hodet. Arten ligner sterkt på den østafrikanske Fornasinius fornasinii, men er vanligvis mørkere.

 Levevis 
Som vanlig for Cetoniinae lever larvene i jorden. I motsetning til mange andre gullbasser er disse artene tilsynelatende meget vanskelige å avle opp i fangenskap. Dette kan være fordi billene er svært aggressive og gjerne dreper og eter hverandre. De voksne billene eter gjerne råtnende frukt, og graver ned det de ikke klarer å ete med én gang. Muligens er larvene avhengige av frukt som foreldrene har gravd ned, for å  overleve.

 Utbredelse 
Arten lever i et begrenset område i Nigeria og Kamerun. Den er regnet som sjelden.

 Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
 Slekten Fornasinius Bertoloni, 1853
 Fornasinius aureosparsus''' (van de Pool, 1890)

Kilder 
 Nettside om arten

Eksterne lenker 
 
 

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1890
Nigerias insekter
Kameruns insekter
Fornasinius higginsi

Fornasinius higginsi er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En stor (ca. 35-70 millimeter), svært kraftig, blankt svart gullbasse. Hannen har et langt, T-formet horn i pannen og kraftige pigger på siden av hodet.

Levevis 
Som vanlig for Cetoniinae lever larvene i jorden. I motsetning til mange andre gullbasser er disse artene tilsynelatende meget vanskelige å avle opp i fangenskap. Dette kan være fordi billene er svært aggressive og gjerne dreper og eter hverandre. De voksne billene eter gjerne råtnende frukt, og graver ned det de ikke klarer å ete med én gang. Muligens er larvene avhengige av frukt som foreldrene har gravd ned, for å  overleve.

Utbredelse 
Arten er kjent fra Elfenbeinskysten, Ghana og Den Sentralafrikanske Republikken.

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
 Slekten Fornasinius Bertoloni, 1853
 Fornasinius higginsi (Westwood, 1874)

Kilder 
 Nettside om arten

Eksterne lenker 
 
 

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1874
Ghanas insekter
Elfenbeinskystens insekter
Den sentralafrikanske republikks insekter
Hegemus vittatus

Hegemus vittatus er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En middelsstor til stor (30-48 millimeter), svært kraftig gullbasse. Kroppsformen er påfallende bred. På farge er den svart, uten metallglans, med noen lyse striper på pronotum og dekkvingene. Hannen har et kort horn midt i pannen og en pigg på hver side av dette. Pronotum er mye bredere enn langt, nærmest firkantet, men med avrundede forhjørner, dekkvingene mye bredere enn pronotum.

Levevis 
Larvene utvikler seg i muld som samler seg i råtnende trestammer. De voksne billene kommer gjerne til overmoden frukt og utflytende sevje.

Utbredelse 
Arten lever i Tanzania.

Systematisk oversikt 
Denne slekten er trolig nært beslektet med slektene Goliathus og Fornasinius.

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini
 Slekten Hegemus Thomson, 1881
 Hegemus vittatus (Bates, 1888)

Kilder 
 Liste over artene
 Beetles of Africa - Hegemus vittatus

Eksterne lenker 
 

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1888
Tanzanias insekter
Hegemus pluto

Hegemus pluto er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En ganske stor (38-55 millimeter), svært kraftig gullbasse. Kroppsformen er påfallende bred. På farge er den svart, uten metallglans, med noen lyse striper på pronotum og flekker på dekkvingene, noen individer er nesten helt svarte. Hannen har et T-formet horn midt i pannen og en pigg på hver side av dette. Pronotum er mye bredere enn langt, nærmest firkantet, men med avrundede forhjørner, dekkvingene mye bredere enn pronotum, bredest like bak "skuldrene", avsmalnende bakover.

Levevis 
Larvene utvikler seg i muld som samler seg i råtnende trestammer. De voksne billene kommer gjerne til overmoden frukt og utflytende sevje. Arten er knyttet til primærskog.

Utbredelse 
Arten lever i det sørlige og vestlige Etiopia.

Systematisk oversikt 
Denne slekten er trolig nært beslektet med slektene Goliathus og Fornasinius.

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini
 Slekten Hegemus Thomson, 1881
 Hegemus pluto (Raffray, 1880)
 Hegemus pluto calogeroi Di Gennaro, 2014
 Hegemus pluto christineae Di Gennaro, 2014
 Hegemus pluto joffreyi Di Gennaro, 2014
 Hegemus pluto pluto (Raffray, 1880)

Kilder 
 Liste over artene
 Beetles of Africa - Hegemus pluto

Eksterne lenker 
 Coleoptera-atlas.com - Hegemus pluto
 Bilder av arten
 Bilder av de forskjellige underartene
 

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1880
Etiopias insekter
Fornasinius hermes

Fornasinius hermes er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En stor, svært kraftig, svart gullbasse med gulaktige tegninger. Hannen har et langt, T-formet horn i pannen og kraftige pigger på siden av hodet.
Arten ligner mye på Fornasinius fornasinii men kan kjennes blant annet på at leggene på forbeina har tre tenner.

Levevis 
Som vanlig for Cetoniinae lever larvene i jorden. I motsetning til mange andre gullbasser er disse artene tilsynelatende meget vanskelige å avle opp i fangenskap. Dette kan være fordi billene er svært aggressive og gjerne dreper og eter hverandre. De voksne billene eter gjerne råtnende frukt, og graver ned det de ikke klarer å ete med én gang. Muligens er larvene avhengige av frukt som foreldrene har gravd ned, for å  overleve.

Utbredelse 
Arten er kjent fra det nordøstlige Uganda.

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini Griffith & Pidgeon, 1832
 Slekten Fornasinius Bertoloni, 1853
 Fornasinius hermes De Palma & Di Gennaro, 2017

Kilder 
 M. De Palma og C. Di Gennaro (2017) Description of Fornasinius hermes sp. nov. (Coleoptera: Cetoniidae: Goliathini). Entomologia Africana 22 (1): 31-38.

Eksterne lenker 
 
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 2017
Ugandas insekter
Hegemus peregrinus

Hegemus peregrinus er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En ganske stor (opptil 45 millimeter), kraftig gullbasse. Kroppsformen er påfallende bred. På farge er den brunlig, ganske blank, pronotum med smalt kremgul ytterkant. Oversiden er tett og kraftig punktert. Hannen har et T-formet horn midt i pannen og en pigg på hver side av dette. Pronotum er mye bredere enn langt, nærmest firkantet, men med avrundede forhjørner, dekkvingene mye bredere enn pronotum, bredest like bak "skuldrene", avsmalnende bakover.

Levevis 
Larvene utvikler seg i muld som samler seg i råtnende trestammer. De voksne billene kommer gjerne til overmoden frukt og utflytende sevje. Arten er knyttet til primærskog.

Utbredelse 
Arten lever i Angola.

Systematisk oversikt 
Denne slekten er trolig nært beslektet med slektene Goliathus og Fornasinius.

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini
 Slekten Hegemus Thomson, 1881
 Hegemus peregrinus (Harold, 1878)

Kilder 
 Liste over artene
 Nettside om arten

Eksterne lenker 
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1878
Angolas insekter
Hypselogenia geotrupina

Hypselogenia geotrupina er en bille som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Utseende 
En middelsstor (opptil 27 millimeter), blankt svart gullbasse med kremhvite tegninger. Hannen har et bredt, skovlformet horn i pannen. Disse billene har en bred og kraftig kroppsbygning. Pronotum har kremhvite sidekanter, gjerne også et par krumme, kremhvite striper, dekkvingene tallrike, nokså runde flekker. Arten skiller seg fra de andre Hypselogenia-artene på at de lyse tegningene er mer omfattende. Helt svarte eksemplarer forekommer.

Levevis 
Larvene utvikler seg i muld som samler seg i råtnende trestammer. De voksne billene kommer gjerne til overmoden frukt og utflytende sevje.

Utbredelse 
Arten lever i Tanzania, Zimbabwe og Angola.

Systematisk oversikt 
"Underartene" bør kanskje bare regnes som varianter (Krikken, 1979).

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806 (eventuelt Cetoniidae)
 Underfamilien Cetoniinae Fleming, 1821 
 Stammen Goliathini
 Slekten Hypselogenia Burmeister, 1840
 Hypselogenia geotrupina (Billberg, 1817)
 Hypselogenia geotrupina concava (Gory & Percheron, 1833)
 Hypselogenia geotrupina geotrupina (Billberg, 1817)
 Hypselogenia geotrupina goryi Thomson, 1878

Kilder 
 Krikken, J. (1979) Taxonomic review of the Afrotropical genus Hypselogenia Burmeister (Coleoptera: Cetoniidae). Zoologische Mededelingen 54(8): 111-121 
 Liste over artene

Eksterne lenker 
 Coleoptera-Atlas-com - Hypselogenia geotrupina
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1817
Tanzanias insekter
Zimbabwes insekter
Angolas insekter