alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Gammelhøytysk

Gammelhøytysk (tysk: Althochdeutsch, forkortelse Ahd.) i er betegnelsen på den eldste skriftlig kjente form for høytysk, og ble brukt mellom 750 og 1050 e.Kr.

Det var ikke noe enhetlig språk, men omfattet en gruppe av vestgermanske dialekter som ble talt syd for den såkalte Benrath-linjen. Dialektene skilte seg fra de andre vestgermanske språkene eller dialektene gjennom den høytyske lydforskyvningen. I det nordtyske lavlandet med dagens Nederland skjedde ikke denne lydforskyvningen. Språket som ble talt der kalles gammelsaksisk.

Ordet «tysk» dukker første gang opp i den middellatinske formen «theodisce» i 786. I en kirkelig forsamling skal beslutningene ha blitt lest opp «tam latine quam theodisce», det vil si «både på latin og folkespråket».

Gammelhøytysk utviklet seg i middelalderen til middelhøytysk.

Karaktertrekk 
Hovedforskjellen mellom gammelhøytysk og vestgermanske dialekter som fra det er utviklet er at det gjennomgikk andre lydskifte eller høygermanske lydforskyvning. Dette er antatt å ha skjedd en gang på slutten av 400-tallet og begynnelsen av 500-tallet, derav dateringen til å ha begynt rundt år 500 som et rundt tall. Resultatet av denne lydendringen er at konsonantsystemet i tysk har forblitt forskjellig fra andre vestgermanske språk, inkludert engelsk og nedertysk. Grammatikalsk derimot har gammelhøytysk forblitt svært likt som gammelengelsk, gammelnederlandsk, og gammelsaksisk.

Ved midten av 1000-tallet er det mange forskjellige vokaler i stavelser uten trykk som hadde blitt redusert til «e». Ettersom disse vokalene var en del av de grammatikalske endelsene i substantiver og verb, førte tapet av disse til en radikal forenkling av bøyningsgrammatikken i tysk. Av disse grunnene er år 1050 sett på som begynnelsen av middelhøytysk periode, skjønt det eksisterte knapt noen tekster på tysk i løpet av de neste hundre årene.

Eksempler på vokalreduksjon i stavelser uten trykk:

(De moderne tyske formene av disse ordene er løselig det samme som på middelhøytysk.)

Dialekteksempler 
Den kristne bønnen Fader vår gjengitt nedenfor i fire gammeltyske dialekter. Ettersom disse oversettelser av en liturgisk tekst, er det best å ikke anse dem som eksempler på idiomatisk språk, men de viser forskjellene i dialektene meget klart.

Referanser

Litteratur 
 Bostock, J. Knight (1976): A Handbook on Old High German Literature, 2. utg, revidert av K.C.King & D.R.McLintock, Oxford. ISBN 0-19-815392-9
 Keller, R.E. (1978): The German Language, London. ISBN 0-571-11159-9
 Sonderegger, S. (1974): Althochdeutsche Sprache und Literatur, de Gruyter, ISBN 3-11-004559-1

Eksterne lenker 
  Wright, Joseph (1906): An Old High German Primer 
 Althochdeutsche Texte im Internet (8.–10. Jahrhundert)  - lenker til en rekke tekster online
 Ordbok for moderne engelsk og gammelhøytysk (PDF)

Germanske språk
Tysk
Synchronous Digital Hierarchy

Synchronous Digital Hierarchy (SDH) eller SONET  er en metode for å kommunisere digital informasjon ved å bruke lasere eller lysdioder (LED) over optisk fiber. Metoden ble utviklet for å erstatte Plesiochronous Digital Hierarchy (PDH)-systemer for å transportere store mengder telefon- og datatrafikk samt for å tillate bruk av utstyr fra forskjellige leverandører.

Det finnes flere nesten identiske standarder som beskriver synkrone optiske nettverk:

 SDH eller synkront digitalt hierarki-standarden som ble utviklet av International Telecommunication Union (ITU) og dokumentert i G.707-standarden og dens utvidelse G.708.
 SONET eller synkront optisk nettverkstandarden som den er definert i GR-253-CORE fra Telcordia.

Både SDH og SONET er i utstrakt bruk idag, hvor SONET benyttes i USA og Canada mens SDH benyttes i resten av verden. Selv om SONET ble utviklet før SDH, blir den idag ansett som en variasjon av SDH på grunn av SDH sin utbredelse.

Synkrone nettverk skiller seg fra PDH i det at de eksakte dataratene som benyttes til å overføre dataene er sterkt synkronisert i hele nettverket, noe som muliggjøres ved hjelp av atomklokker Denne synkroniseringen gjør det mulig for nettverk som strekker seg over flere land å operere synkront, noe som betraktelig korter ned behov for bufring mellom hvert element i nettverket.

Både SONET og SDH kan brukes for å kapsle inn eldre standarder, slik som PDH-standarden, eller de kan benyttes for å understøtte ATM eller såkalte Packet over SONET/SDH (POS) nettverk. På grunn av disse egenskapene er det unøyaktig å beskrive SDH eller SONET som kommunikasjonsprotokoller. De beskrives best som generelle transportmetoder for å flytte både tale og data.

SONET/SDH båndbredder 

Legg merke til at de typiske båndbreddene starter på OC-3 og går oppover i multipler av 4. Det vil si at OC-24 og OC-1536 samt andre rater som OC-9, OC-18, OC-36 og OC-96 kan finnes definert i noen standarder, men vil stort sett ikke være tilgjengelig på kommersielt utstyr.

OC-3072 er fortsatt under utvikling (2006) og har enda ikke blitt satt i produksjon.

Se også 
 Gigabit Ethernet – et alternativ til høyhastighets SONET/SDH

Eksterne lenker 

 Generalized Multiprotocol Label Switching IETF Internet Draft on Common Control and Measurement Plane (ccamp) 
 SONET/SDH forklart
 Neste generasjons SDH og MSPP
 Fremtiden til SONET/SDH (pdf)
 ITU-T standarder
 The Queen's University of Belfast SDH/SONET innføring
 SDH håndbok fra Acterna/JDSU
 SONET håndbok Acterna/JDSU
 Hjemmesiden til Sonet 

Datakommunikasjon
Datanett
Fiberoptikk
Grafem

Et grafem er den fundamentale enheten i et skriftsystem. Typer av grafemer er blant annet bokstaver, kinesiske tegn, tall, skilletegn og andre tegn.

I fonologisk ortografi tilsvarer ett grafem ett fonem. I ikke-fonemiske skriftsystemer kan en sekvens av grafemer stå for ett fonem; disse kalles digrafer (to grafemer for ett fonem) og trigrafer (tre grafemer for ett fonem). For eksempel består det norske ordet skjerm av seks grafemer (s, k, j, e, r og m), men kun fire fonemer, siden skj er en trigraf.

Ett fonem kan også i enkelte tilfeller bli representert av forskjellige grafemer. For eksempel kan fonemet k i norsk representeres av grafemene k, c og q. På samme måte kan fonemet f i engelsk representeres både av grafemet f og av digrafen ph.

Forskjellige glyfer kan også representere samme grafem, noe som betyr at de er allografer. For eksempel kan den lille bokstaven a bli sett i to varianter, med en «krok» øverst, og uten. Ikke alle glyfer er grafemer i den fonologiske betydningen; for eksempel representerer logogrammet & det latinske ordet et, som betyr og, og består av to fonemer.

Se også
Fonem
Tegn
Digraf
Trigraf
Allograf

Skrift
Södermalm

Södermalm, i dagligtale «Söder», er en bydel i  Stockholm. Södermalm avgrenses i nord ved Slussen og i sør ved Skanstull. 

Navnet Södermalm («suthraemalm») er omtalt allerede i 1288 i et brev fra biskop Anund i Strängnäs.

I Södermalm lå den siste vindmøllen i Stockholm sentrum,  Holländskan, som ble revet i 1894.

Södermalm (bydelsområde)
Stockholms bydeler
Adolfo López Mateos

Adolfo López Mateos (26. mai 1909 – 22. september 1969) var Mexicos president mellom den 1. desember 1958 og den 30. november 1964. Han var den første presidenten i Mexico som var født i det 20 århundre. López Mateos vokste opp i Atizapán de Zaragoza, men familien flyttet til Mexico by da faren døde. I 1929 fullførte han sin utdannelse i vitenskap og kunst i Toluca. López Mateos tilhørte venstresiden politisk, men som Mexicos president klarte han å holde et godt forhold til USA selv med sin nøytralitet under Cubakrisen.

Referanser 

Meksikanske presidenter
Personer fra México
Adolfo Ruiz Cortines

Adolfo Ruiz Cortines (30. desember 1890 – desember 1973) var president i Mexico mellom den 1. desember 1952 og den 30. november 1958. Han vokste opp i havnebyen Veracruz frem til 1912 da han flyttet til Mexico by. Som president var Ruiz Cortines mest kjent for å øke de politiske rettighetene for kvinner, blant annet ved å gi dem rett til å stemme og å stille som kandidater til presidentvalg.

Referanser 

Meksikanske presidenter
Personer fra Veracruz
Miguel Alemán Valdés

Miguel Alemán Valdés (født 29. september 1900, død 14. mai 1983) var president i Mexico fra den 1. desember 1946 til den 30. november 1952. I presidentperioden forbedret Alemán Valdés Mexicos infrastruktur ved utbygging av jernbanettverket og bedre veinett samt utbygging av skole- og universitetsbygninger, blant annet Ciudad Universitaria («Universitetsbyen») ved universitetet UNAM i Mexico by. I 1952 ga han kvinner rett til å stemme ved kommunevalg. Alemán Valdés var også sterkt engasjert i Mexicos turisme.

Referanser

Meksikanske presidenter
Personer fra Veracruz
Manuel Ávila Camacho

Manuel Ávila Camacho (født 24. april 1897, død 13. oktober 1955) var president i Mexico fra den 1. desember 1940 til den 30. november 1946. I presidentperioden var Mexico involvert i den andre verdenskrig. Etter at tyske ubåter senket meksikanske oljeskip erklærte Ávila Camacho krig den 22. mai 1942 mot aksemaktalliansen. Ávila Camacho arbeidet også hardt for å redusere analfabetisme i Mexico.

Referanser

Meksikanske presidenter
Personer fra Puebla
Den hvite ørns orden
Fødsler i 1897
Dødsfall i 1955
Meksikanske generaler
Peberholm

Peberholm er en kunstig øy i Danmark, anlagt syd for Saltholm i Øresund. Peberholm ble anlagt til bruk for Øresundsforbindelsen mellom Amager og Skåne idet øyen skulle danne forbindelse mellom tunnelen under Drogdenrennen i vest og Øresundsbroen i øst.

Øyen er ca. 4 km. lang og ca. 3 km² stor og er bygget av løsmasser gravet opp fra bunnen av Øresund i forbindelse med anleggsdriften. Totalt gikk det med 1,6 millioner tonn stein og 6 millioner kubikkmeter sand og havbunnsmasse til byggingen av øyen.

Jernbanen mellom København og Malmö går over øyen, og det er det anlagt en jernbanestasjon som gjør det mulig å pense togene over fra det ene sporet til det andre. Det er også korte plattformer for bruk ved evakuering av tog som ikke kan kjøre videre. Tog stanser normalt ikke. Motorveien E20 går over øya og det er en privat avkjørsel som normalt er stengt. Det er også en helipad for bruk ved trafikkulykker.

Navnet Peberholm er et resultat av en navnekonkurranse i avisen Politiken, og har naturligvis sammenheng med naboøyen Saltholm.

Natureksperiment 
Anlegget av øyen er også en del av et natureksperiment. Det blir ikke sådd gress eller andre vekster på øyen, og det er meningen at planteveksten skal skje ved naturlig spredning av frø. Ytterligere håper man at kanskje meget gamle vekster skal kunne etablere seg, idet de kan ha overlevet i mange millioner år i mudderet på havbunnen. For et større mangfold av vekster, har man også anlagt noen bassenger og små, kunstige høyder. Øyen er således under stadig overvåkning av biologer.

Inntil juni 2006 er det registrert 440 plantearter på øyen, 14-16 ulike hekkende fuglearter, og en mengde insekter, deriblant flere sjeldne.

Selv om flere ulike treslag har spirt, vil det aldri kunne danne seg skog på øyen, da jordsmonnet er for tørt.

Habitat for giftig edderkopp 
I juli 2005 ble det oppdaget en edderkopp med det latinske navn Tegenaria agrestis på øya. Arten forekommer i Mellom- og Syd-Europa. Den er ytterst sjelden i både Danmark og Sverige og ble første gang oppdaget i Norden i Jylland i 2003. I 2005 ble den oppdaget på to steder i Skåne i Sverige.

Edderkoppen ansees som giftig for mennesker. I USA har dens bitt forvoldet vevskader og sår som er vanskelig å lege. I Europa er det ennå ikke blitt rapportert skader p.g.a. edderkoppens bitt.

Eksterne lenker 
 
 Peberholm fra "Øresundsbron" (DK)

Øyer i Region Hovedstaden
Øresundsregionen
Kunstige øyer
Katrine Moholt

Katrine Moholt (født 21. september 1973 i Nannestad) er en norsk programleder og sanger. 

Moholt har skuespillerutdannelse fra Romerike Folkehøgskole og Teaterakademiet. 
Moholt startet sin fjernsynskarriere i TV Romerike hvor hun jobbet som nyhetsoppleser og programleder fra 1997. I 2001 ble hun ansatt i TV 2 hvor hun startet med programmet Gjett hva jeg gjør. Hun har også vært programleder i gameshowet Tre gode naboer og Reality-TV-serien Nr. 19, og ble virkelig kjent etter programlederrolle i det populære TV-programmet Jakten på kjærligheten fra 2004-2010. Våren 2006 vant hun dansekonkurransen Skal vi danse på TV 2, samme program som hun var programleder for i 2011. Moholt har vært programleder for TV-programmet Allsang på Grensen på TV 2 hvert år siden 2007.

I 1998 da Hotel Cæsar skulle finne skuespillere til å spille rollen som Ninni Krogstad, deltok Moholt på audition. Utover dette har hun medvirket som skuespiller for blant annet humortrioen i KLM. Moholt vant publikumsprisen under Gullruten 2006 og Medierosen høsten 2006.

I 2008 kom hennes debutalbum Sweethearts, som ble utgitt gjennom Slagerfabrikken hos Universal Music.

Katrine Moholt er gift og har tre barn.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Programledere for TV 2
Norske sangere
Vinnere av Gullrutens publikumspris
Skal vi danse-programledere
Skal vi danse-deltakere
Personer fra Nannestad kommune
Playa Blanca

Playa Blanca var tidligere en fiskerlandsby. Nå er det den tredje største turistmaskinen på Lanzarote. Stedet hadde  innbyggere i 2007. Dette badestedet på sørspissen av Lanzarote har strandpromenader, restaurantterrasser, blomster og fine hoteller. Fra de fine sandstrendene har man utsikt mot havet og naboøya Fuerteventura. Fra Playa Blanca går det også ferge til Corralejo på Fuerteventura. Stedet passer for barnefamilier og de som vil ha det litt rolig i ferien. Samtidig finnes det steder for shopping og uteliv. I Playa Blanca ligger også Star Tours familiebosted Blue Village Playa Flamingo.

Byer på Kanariøyene
Lanzarote
Nymarksbanene

Nymarksbanene er fem fotballbaner som ligger like ved siden av Brann Stadion, i Årstad bydel i Bergen, og benyttes av flere klubber daglig. 

Nymark består av fem 11-ver baner en grus, to i krøllgress og to 11-ver baner av gress. Dessuten er det en syverbane og to femmerbaner som det nylig er lagt krøllgress på (sommeren 2008), som ligger like bak dagens Frydenbøtribune. I fotballsesongen har SK Brann regelmessige treninger på gressbanene her. 

Fotballklubben Nymark IL har sin hjemmebane her, og mange andre klubber har opp igjennom årene nytt godt av banene. Før Krohnsminde fikk kunstgress, var Nymark den mest brukte fotballbanen i Årstad bydel. Den vil da gjelde som hjemmebanen til både Nymark IL og SK Brann. Kunstgressbanen til Nymark er bare en av de mange banene Trond Mohn står bak.

Idrettsanlegg i Bergen
Fotballstadioner i Norge
Årstad
Haukelandshallen

Haukelandshallen ligger i Årstad bydel i Bergen, ikke langt fra Brann Stadion og Nymarksbanene, og er Bergens største håndballarena.

Arkitektur
Bygningen er tegnet av arkitekt Bjørn Simonnæs og oppført mellom 1965 og 1970. Hallen er utført i ubehandlet betong. Materialets skulpturelle og ekspressive kvaliteter kommer tydelig fram bygningseksteriørets futuristiske betongrelieffer. Haukelandshallen ble åpnet i 1970, og er eiet og drevet av Bergen kommune.

Bruk
Håndballaget Tertnes idrettslag og basketballaget Ulriken Eagles spiller sine hjemmekamper her. Hallen har holdt flere landskamper i håndball både for herrer og kvinner. Under Håndball-EM 2008 for menn ble noen av gruppespillskampene spilt i Haukelandshallen.

Den blir også brukt til andre idretter som volleyball, kampsport og bueskyting. I tillegg brukes den som gymsal for elever ved Gimle skole.

I 2005 ble hallen renovert og fikk da blant annet nytt parkettgulv. I januar 2008 ble det installert trådløst internett i hallen, blant annet til bruk ved mesterskapsarrangementer, som en av de første hallene i fylket. Dette ble sådan tatt i bruk for arrangør og presse da det ble spilt gruppespillskamper i håndball-EM 2008 for herrer i Haukelandshallen.

I 2009 har det vært arrangert nasjonalt mesterskap i innebandy i G19-klassen i Haukelandshallen. Hallen var også arena for Landsturneringen i sjakk.

Eksterne lenker 
 Presentasjon på Norges Håndballforbunds nettsider

Idrettsanlegg i Bergen
Idrettshaller i Norge
Årstad
Arenaer brukt under EM eller VM i håndball i Norge
Byggverk fullført i 1970
Etableringer i 1970
1970 i Norge
Godteri

Godteri er en fellesbetegnelse på sukkertøy, drops og pastiller, knekk, tyggegummi, vingummi, marsipan, nougat, lakris, gelégodteri, sjokolade og andre sukkervarer. Godteri inneholder vanligvis store mengder sukker og/eller salt, men kan også framstilles med andre søtningsstoffer, og en rekke kunstige tilsetningsstoffer for å gi passende smak, konsistens, farge og holdbarhet.

Godteri solgt i løsvekt kalles smågodt.

Norge

Godterimarkedet 
Bransjen beregner at markedet for godterier, pastiller og tyggegummi i Norge (2006) har en verdi på om lag NOK 6,7 milliarder målt i omsatt verdi ut av butikk. Av dette utgjør godterier 84 %, pastiller ca. 10 % og tyggegummi ca. 6 %.

Godteriprodusenter 
Det er en rekke kjente produsenter av godteri i nærings- og nytelsesmiddelindustrien og en mengde merkevarer. Freia (Mondelēz International), Nidar og Brynild Gruppen dominerer det norske markedet pr. 2007. I tillegg finnes det småskalaprodusenter, som blant annet Hval Sjokoladefabrikk. Flere er organisert i Norske Sjokoladefabrikkers Forening som er en gruppe med sjokoladebaserte og søtlige frontfigurer.

Litt over halvparten av alt godteriet og sjokoladen i Norge ble i 2004 importert fra utlandet. I tillegg kommer sukkervarer kjøpt ved grensehandel og taxfreebutikker. Internasjonale godteriselskaper er Cloetta Fazer, Nestlé, Mars Incorporated, Mondelēz International og en stor mengde andre.

Forbruk

Søthet 

Søthet er en smakssak, og graden av søthet bestemmes individuelt. Det finnes mange syntetisk fremstilte søtningsstoffer, den kanskje mest kjente er sakkarin. Sakkarin er ca. 300 ganger søtere enn sukrose.

Se også 
 Konfekt
 Sjokolade
 Sukkertøy
 Liste over Freias produkter
 Liste over Nidars produkter

Eksterne lenker 
 
 Artikler om godteri i Matportalen.no
 Norske Sjokoladefabrikkers Forening om sukkerinntaket i Norge
 Nidar sjokoladefabrikk om kosthold
 Sunnere godteri
 Grønn Hverdag om miljøvennlig godteri 
 Godteri med vitaminer
 Oppskrifter på hjemmelagd godteri
 Om sukkeravhengighet

Søtsaker
Georgetown (Guyana)

Georgetown er hovedstad og største by i Guyana. Byen har  innbyggere (2012), hvorav  i bysentrum og  i forstedene. Byen ligger ved elven Demeraras utløp i Atlanterhavet. 

61,7% av landets befolkning bor i Georgetown.

Historie 
Byen ble grunnlagt av britene i 1781. Den fikk da navn etter kong Georg III. Den kom snart på franske hender, før Nederland erobret byen og gjorde den til i 1784 og gjorde den til regjeringssete for koloniene Essequibo og Demerara. Nederlenderne kalte byen Stabroek. Storbritannia erobret byen i 1812 og den fikk igjen navnet Georgetown.

Severdigheter 
Noen av turistattraksjonene i Georgetown er St. George's Anglican Cathedral, Stabroek Market, Demerara Harbour Bridge, Guyana museum, Pegasus Hotel og Guyana Zoological Park.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Guyana
Hovedsteder i Sør-Amerika
Bosetninger etablert i 1781
1700-tallet i Sør-Amerika
Øistein Vogt

Øystein Finn Vogt (født 5. mai 1937, død 23. mars 1996) var en norsk kordirigent, kantor og organist. 
Vogt var utdannet ved den pavelige musikkhøgskole i Regensburg, Tyskland. Han startet St. Hallvard-guttene i 1962, og var korets dirigent inntil sin død. Han tok koret med på mange utenlandsreiser til bl.a Sverige, Danmark, Tyskland, Belgia, Nederland, Luxemburg, Østerrike, Sveits, USA, Australia og Italia og koret sang i en årrekke i Peterskirken i Roma for pave Paul VI og Johannes Paul II. 

Vogt var i det samme tidsrom (1962–96) også organist og korleder i St. Hallvard kirke på Enerhaugen i Oslo. I tillegg underviste han også ved Norges musikkhøgskole.

Referanser 

Norske organister
Formloff

Formloff er et eksperimentelt band fra Norge som ble stiftet av Bernt Karsten Sannerud og Marius Sjøli i 2002. Bandet ble stiftet etter at de to gutta fikk inspirasjon til å spille inn en demo som de kalte «Overstyring». Musikken blander progressiv og death metal-elementer med elektronisk musikk. Bernt Karsten Sannerud står for manipulerte rene vokaler, mens Marius Sjøli står for growl-vokal. Sangene har surrealistiske norske tekster og omhandler alt fra tamagochi til brødskiver.

Etter å ha gitt ut 4 demoer i variert stil, fikk Formloff i 2005 platekontrakt med Audio Savant og året etter ble debutalbumet til Formloff kalt Adjø Silo gitt ut.

Formloff ga ut sitt andre studioalbum "Spyhorelandet" i 2012

Medlemmer
 Bernt Karsten Sannerud – Vokal,  piano, orgel, synthesizer og programmering.
 Marius Sjøli – Vokal, elektrisk og akustisk gitar, bass, mandolin og programmering.

Diskografi
 Overstyring (demo, 2002)
 Album (demo)
 Velte Budeia (demo)
 5 ark og en paprikasjakt (demo)
 Adjø Silo (Studioalbum, 2006)
 Spyhorelandet (Studioalbum, 2012)

Eksterne lenker
 
 Formloff på MySpace

Norske rockegrupper
The Exploited

The Exploited er et britisk punkband. De hadde sin storhetstid på 80-tallet, men er fortsatt aktive. 

Noen kjente sanger: «Punk's Not Dead», «Let's Start a War», «I Belive in Anarchy», «Jesus is dead», «Cop Cars», «Beat the Bastards» og «Fuck the System».

Medlemmer 
Wattie Buchan – vokalist
Wullie Buchan – trommeslager
Mikie – bassist
Gav – gitarist

Diskografi

Studioalbum
Punk's Not Dead – 1981 
Troops of Tomorrow – 1982
Let's Start a War (Said Maggie One Day) – 1983
Horror Epics – 1985
Death Before Dishonour – 1987
The Massacre – 1990
Beat the Bastards – 1996
Fuck the System – 2003

Singler/EP
"Army Life" – 1980  (EP)
"Exploited Barmy Army" – 1980 (EP)
"Dogs of War" – 1981
"Dead Cities" – 1981 (EP)
"Attack/Alternative" – 1982
"Computers Don't Blunder" – 1982
"Troops of Tomorrow" – 1982
"Rival Leaders" – 1983 (EP)
Jesus Is Dead – 1986 (12")
War Now – 1988 (12")

Konsertalbum
On Stage – 1981Apocalypse Tour (Limited Edition) – 1981Live At The Whitehouse – 1985Live And Loud – 1987Live Lewd Lust – 1989Don't Forget The Chaos – 1992Live In Japan – 1994Live at the White House-199625 Years of Anarchy and Chaos''-2005
 ‘’Live Leeds ‘83’’

Video
Live At The Palm Cove – 1983
Sexual Favours – 1987
The Exploited: 83-87 (1993)
Live In Japan – 1993
Alive At Leeds – 1995
Rock and Roll Outlaws – 1995
Buenos Aires 93 (1996)
Beat 'Em All – 2004

Eksterne lenker 
 
 The Exploited hos Encyclopaedia Metallum

Britiske rockegrupper
Andrea Ypsilanti

Andrea Ypsilanti (født 8. april 1957 i Rüsselsheim) er en tysk politiker (SPD). Hun var medlem av Hessens landdag fra 1999 og leder av SPDs fraksjon fra 2003 til 2009. Fra mars 2003 til 2009 var hun leder for SPD i delstaten Hessen. Den 2. desember 2006 ble hun valgt til partiets ministerpresidentkandidat ved delstatsvalget 27. januar 2008.

Bakgrunn og utdannelse 

Etter å ha avsluttet gymnasiet jobbet hun først en tid som sekretær og flyvertinne i Lufthansa.

Ypsilanti studerte så sosiologi, statsvitenskap og pedagogikk i Frankfurt am Main, og tok hovedfagseksamen.

Politisk karrière 

Hun var leder for Jusos i Hessen fra 1991 til 1993, og jobbet deretter i det hessiske statskanselliet for ministerpresident Hans Eichel.

I 1999 ble hun innvalgt i landdagen, delstatens parlament, fra valgkretsen Frankfurt am Main (nord/øst). Hun ble nestleder for SPD-fraksjonen i landdagen i 2001. I mars valgte partiet henne til delstatsleder med 74 prosent av stemmene.

Hun gjorde sitt ministerpresidentkandidatur kjent i august 2006. Den 2. desember valgte så delstatspartiet henne til ministerpresidentkandidat.

Referanser

Eksterne lenker 
 

SPD-politikere
Personer fra Landkreis Gross-Gerau