alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Rørbua

Rørbua, også kjent som «badehuset», er en bygning som ligger i Bjørnevatn i Sør-Varanger kommune

Rørbua ble opprinnelig bygd som et badehus for arbeiderne i AS Sydvaranger som drev med gruvedrift i umiddelbar nærhet.
Det ble både benyttet av vanlige gruvearbeidere og stoll-/stull-arbeiderne som var unge gutter som borret små kanaler i berggrunnen på jakt etter malm. Stull-arbeiderne ble ofte utsatt for silikose noe som uten behandling kunne føre til en lav levealder.
Navnet Rørbua fikk bygget i 1950-årene da det ble benyttet til oppbevaring av rør og annet til bruk i gruvedriften. Rørbua var i bruk til 1980-tallet.

1944 - tunellen
Under andre verdenskrig og den tyske tvangsevakueringen og nedbrenningen av Finnmark og Nord-Troms i 1944 motsatte en stor del av befolkningen seg dette og flyktet fra evakueringsmaktene. Rundt 3500 personer valgte å søke tilflukt i en av tunnelene på AS Sydvaranger sitt gruveområde i Bjørnevatn. Tunnelen ble senere kjent som 1944- tunnelen.
Levevilkårene i tunnelen var ikke så gode, det var både trangt og fuktig å oppholde seg der, i tillegg var de hygieniske forholdene ikke gode. Det var allikevel et yrende liv i tunnelen ettersom folk hadde med seg hunder, katter, geiter, kyr og hester inn i tunnelen

Frigjøringen av Finnmark
Den 25. oktober 1944 kom styrker fra Den røde armé til Bjørnevatn og frigjorde befolkningen som hadde søkt tilflukt i tunnelen. 
Dette resulterte i at Sør-Varanger var den første frie delen av Norge under andre verdenskrig

Rørbua
Rørbua ligger i umiddelbar nærhet av 1944-tunnelen og det var her befolkningen som hadde søkt tilflukt i tunnelen samlet seg etter frigjøringen. Et norsk flagg ble heist på bygget den 25. oktober 1944, som det første norske flagget i det frie Norge. 
Den 26. samme år oktober ble det første frie herredsmøtet holdt og Sør-Varanger fikk sin ordfører som den første i det frie Norge.

Grunnlovsjubileet 2014
I anledning Grunnlovsjubileet i Norge 2014 ble Rørbua valgt ut som Finnmark sitt forslag til markering av jubileet. Ettersom Finnmark ikke fikk sendt noen representanter til Eidsvollsforsamlinga har man valgt å se utviklingen av demokratiet i Norge i et videre perspektiv. På bakgrunn av byggets nasjonale betydning ble det restaurert i forbindelse med jubileet, og Rørbua og 1944-tunnelen ble fredet.

Referanser

Kilder 

Lunde, Aage: Sør-Varangers historie, 1979
Om Rørbua på Grunnlovsjubileets hjemmeside. Besøksdato 31. januar 2014

Eksterne lenker
 

Byggverk i Sør-Varanger
Finnmarks historie
Kulturminner i Sør-Varanger
Gruvedrift i Norge
Fredete byggverk i Troms og Finnmark
Bergadalstunnelen

Bergadalstunnelen er en tunnel på fylkesvei 48 i Kvam kommune i Vestland. Tunnelen er 188 meter lang.

Se også 
Veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Kvam
Fylkesvei 49
Fylkesvei 48
Tunneler åpnet i 1956
Bjørklundtunnelen

Bjørklundtunnelen er en tunnel på fylkesvei 48/fylkesvei 49 i Kvinnherad kommune i Vestland. Tunnelen er 91 meter lang.

Se også 
Veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Kvinnherad
Fylkesvei 49
Fylkesvei 48
Kristenberget kulvert

Kristenberget kulvert er en veitunnel på den såkalte Solasplitten, Riksvei 509 i Sola i Rogaland. Tunnelen ble åpnet 18. desember 2012. Den er 300 meter lang.

Se også 
 Åsnuttunnelen
 Veitunneler i Norge
 Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser 

Veitunneler i Rogaland
Tunneler åpnet i 2012
Hiroki Abe (skøyteløper)

Hiroki Abe (født 29. september 1986 i Kitamy, Hokkaidō) er en japansk skøyteløper som deltar i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter for Japan.

Meritter

Internasjonale mesterskap 
VM på skøyter (deltatt 1 gang) 
 Hamar 2013.
 Beste resultat 19.-plass sammenlagt i Hamar 2013.

Junior-VM på skøyter deltatt i 2 VM ved 4 konkurranser.
 Seinäjoki 2005 i sammenlagt og lagtempo, Erfurt 2006 i sammenlagt og lagtempo.
 Beste resultat 4.-plass i lagtempo i Seinäjoki 2005, og individuelt 11.-plass sammenlagt i Erfurt 2006.

Sammenlagt i Verdenscupen

Personlige rekorder

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Profil på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
  Profil (gammel) på data.ISUresults.eu og Profil (ny) på www.ISU.html.infostradasports.com sine nettsider. (distanseresultater (gammel))
  Profil på SpeedskatingResults.com (personlige rekorder og resultater (Ufullstendig, resultater fra sesongen 2007/08 og nyere))
  Profil på The-Sports.org (noen resultater)
  Profil på Effesport.nl (noen resultater, ufullstendig, gir gale personlige rekorder)
Bilder
  Bilder på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com

Japanske skøyteløpere
Personer fra prefekturet Hokkaido
Fødsler i 1986
Artikler i skøytesportprosjektet
Donald Johanson

Donald Johanson (født 28. juni 1943 i Chicago i Illinois) er en amerikansk arkeolog og antropolog. Den 24. november 1974 fant han de tre millioner år gamle skjelettrestene av verdens mest berømte førmenneske, Lucy, som utgjør det viktigste referansepunktet for dagens evolusjonsforskning.

Publikasjoner (utvalg) 
 Donald Johanson og Maitland Edey, Lucy: The Beginnings of Human Evolution, Simon and Schuster, New York, NY, 1981.
 Donald Johanson og James Shreeve, Lucy's Child: The Discovery of a Human Ancestor, Viking, London, England, 1989.
 Donald Johanson og Blake Edgar, From Lucy to Language, Simon & Schuster, 1996.

Eksterne lenker 
 Biografi: Donald C. Johanson
 Origins of Modern Humans: Multiregional or Out of Africa? (2001) 

Arkeologer fra USA
Fødsler i 1943
Atlungstad Brenneri

Atlungstad Brenneri er et spritbrenneri ved Mjøsa på Stange i Innlandet. Det ble anlagt i 1855 av ei gruppe gårdbrukere. Den regelmessige brenninga tok slutt i 2000, men det ble seinere gjennomført prøveproduksjoner. Brenneriet står siden 2012 oppført på Riksantikvarens liste over tekniske og industrielle kulturminner, og har siden da fått bevilga rundt 7 millioner kroner for å bli satt i stand slik det en gang var. Det eies av Atlungstad Brenneri AS, som tok over eierskapet i 2011. I oktober 2013 skreiv eierne under på en samarbeidsavtale med selskapet Arcus om at det igjen skal produseres akevitt regelmessig på Atlungstad Brenneri. Anlegget er åpent for omvisninger om sommeren.

Historie
Atlungstad Brenneri ble etablert i 1855, da ei rekke gårdbrukere slo seg sammen i et andelslag, og det erstata flere mindre brennerier i området. Fordi vann var viktig for mange av brenneriets prosesser, ble det anlagt ved utløpet til Fjetreåa på Nedre Atlungstad ved Mjøsa. Bygningene ble oppført av rød teglstein, som er typisk for industriarkitekturen fra slutten av 1800-tallet, og den fikk også ei smie og et fjøs. Karakteristiske trekk ved konstruksjonen er den 15 meter høye spritkolonnen og den 30 meter høye fabrikkpipa. Bygningene inneholder blant annet potetmottak, sprit- og destillasjonsapparat og akevittlager. Brenneriet brant i 1864, men det ble gjenoppbygd to år seinere med de samme veggene. I 1911 ble det utvida, og i 1954 ble det bygd et nytt frørenseri.

I 1920 ble Atlungstad Finspritfabrik oppløst, og den lagra spriten ble delt ut til aksjonærene. Det ble imidlertid oppretta et nytt selskap, Stange Brænderi, få dager seinere. I 1925 tok Vinmonopolet over finspritdestillasjonen, og året etter fikk selskapet navnet Stange Brænderi & Frøforretning. I 1957 gikk det sammen med Tangen og Romedal brenneriet og danna Hedmark Frøforretning og Brenneri. I 1995 ble det kjøpt opp av Hoff Norske Potetindustrier.

Den regelmessige brenninga ved Atlungstad Brenneri ble avslutta i 2000, og det ble gjort om til et såkalt reservebrenneri som var i drift kun når det var behov for det. I 2008 tok også det slutt, men i 2011 ble det kjøpt opp av Atlungstad Brenneri AS, som satte i gang prøveproduksjon samme høst. I 2013 signerte selskapet en avtale med Arcus om igjen å produsere akevitt på fast basis.

I 2019 ble Atlungstad Håndverksdestilleri opprettet. Atlungstad Håndverksdestilleri holder til i Atlungstad Brenneris historiske lokaler og driver med småskalaproduksjon av norsk akevitt og andre brennevinstyper for å videreformidle den nasjonale kulturarven.

Referanser

Eksterne lenker
 
Atlungstad Håndverksdestilleri
 Atlungstad Brenneri hos Riksantikvaren
 
 Atlungstad Brenneri hos Akevittruten
 Atlungstad Brenneri hos Norske Akevitts Venner

Norske brennerier
Tekniske og industrielle kulturminner i Norge
Kulturminner i Stange
Selskaper etablert i 1855
1855 i Norge
Byggverk i Stange
Fredete byggverk i Innlandet
Næringsliv i Stange
Hvåra bru

Hvåra bru er ei veibru på fylkesvei 306 over Numedalslågen i Larvik kommune.

Se også
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser

Veibroer i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
1937 i Norge
Broer åpnet i 1937
Holmfoss bru

Holmfoss bru er ei veibru på fylkesvei 304 over Numedalslågen ved Kvelde i Larvik kommune. Brua fra 1936 var opprinnelig bompengefinansiert, men bommen ble fjernet rundt 1941.

Se også
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser

Veibroer i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
1936 i Norge
Broer åpnet i 1936
Sven Brun Ebbell

Sven Brun Ebbell (født 27. mars 1907 i Steinkjer, død 1990 i Alicante) var en norsk diplomat og ambassadør.

Han var sønn av oberstløytnant Sven Brun Ebbell (1871–1965) og Sigrid Sættem (1882–1966). Faren var blant annet byingeniør i Steinkjer fra 1903 til 1911 og var sønn av Ole Falck Ebbell. Etter examen artium 1925, Oslo handelsgymnasium 1927 og cand.oecon. 1929 jobbet han for Utenriksdepartementet, bortsett fra 1934 til 1935 da han var utenrikspolitisk medarbeider i Tønsberg Blad. Han tok utenriksdepartementets aspirantkurs i 1936, men hadde da allerede vært i utenriks i seks år og var stasjonert i Madrid de årene Borgerkrigen i Spania pågikk.

Posteringer 
 1930 sekretær ved konsulatet i Bordeaux i Frankrike.
 1931–1933 sekretær i Utenriksdepartementet.
 1935 sekretær ved konsulatet i Marseille i Frankrike.
 1936 sekretær Utenriksdepartementet.
 1936–1940 sekretær ved legasjonen i Madrid.
 1940–1951 chargé d'affaires for Spania, visekonsul 1942, konsul 1947.
 1951–1956 chargé d'affaires i Montevideo i Uruguay. Samtidig også legasjonsråd ved Norges ambassade i Buenos Aires og Asuncion.
 1956–1958 spesialarbeider for Norges Eksportråd.
 1958–1959 chargé d'affaires ved Norges ambassade i Lisboa. 
 1959–1960 konsul i Shanghai. 
 1960–1966 ambassadør ved Norges ambassade i Bogotá i Colombia, sideakkreditert til Norges ambassade i Caracas i Venezuela og Quito i Ecuador.
 1966–1969 ambassadør ved Norges ambassade i Brasília.
 1969–1975 ambassadør ved Norges ambassade i Mexico D.F., sideakkreditert til Guatamala, Havana, Managua, San José, Sansalvador og Honduras.

Utmerkelser 
 Kommandør av St. Olavs Orden (1967)
 Storkors av Rio Branco-ordenen fra Brasil
 Storkors av Sydkorsordenen fra Brasil
 Storkors av Solordenen fra Peru
 Storkors av Boyacá-ordenen fra Colombia
 Storkors av Francisco de Mirandas orden fra Venezuela
 Kommandør 1. klasse av Mehdauia-ordenen fra spansk Marokko
 Storoffiser av Alfons Xs orden fra Spania
 Storoffiser Isabella den katolskes orden fra Spania
 Ridder av Nordstjerneordenen fra Sverige
 Ridder av Karl IIIs orden fra Spania

Referanser 

Norges ambassadører til Brasil
Norges ambassadører til Colombia
Norges ambassadører til Costa Rica
Norges ambassadører til Cuba
Norges ambassadører til Ecuador
Norges ambassadører til El Salvador
Norges ambassadører til Guatemala
Norges ambassadører til Honduras
Norges ambassadører til Mexico
Norges ambassadører til Nicaragua
Norges ambassadører til Venezuela
Personer fra Steinkjer kommune
Fødsler i 1907
Dødsfall i 1990
Rolf Daleng

Rolf Daleng (født 15. mars 1930 i Mosjøen, død 18. mars 1986) var en norsk  ballettdanser og koreograf.

Daleng var fra Halsøy i Mosjøen og reiste til Oslo i 1949 for å studere ballett. Frem til 1955 var han også på studiereiser til Stockholm, London og New York City. Fra 1956 var han ved Operakompaniet i Oslo, og ble i 1958 med i den første besetning tilsatt ved Operaballetten på det nystartede Den Norske Opera.  Hans største roller fra denne tiden var Jason i Medea og Naiden i Månerenen, begge av den svenske Birgit Cullberg. Ellers huskes Franz i Coppelia og bondepas de deux fra Giselle.

I 1962 spilte han karakteren Alfred i dramafilmen Tonny (1962). Året etter fikk han Statens kunstnerstipend på 10 000 kroner og reiste til New York City for det. Sommeren 1964 gjestet han Det norske teatret i Dans ropte fela, og året efter i West Side Story, samme året som han forøvrig vant Polarsirkelens kunstnerpris på 3 500 kroner. I 1968 var han  i Spelemann på taket ved Det norske teatret.  I 1977 hadde han regi da Trøndelag teater satte opp Zorba the Greek.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske dansere
Norske koreografer
Personer fra Vefsn kommune
Filosofiåret 1698

Filosofiåret 1698 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1698.

Hendelser

Publikasjoner

Fødsler 
28. september - Pierre Louis Maupertuis, fransk matematiker, fysiker og filosof (død 1759)
11. november - Alberto Radicati di Passerano, italiensk filosof (død 1737)

Dødsfall 
11. juni - Balthasar Bekker, tysk-nederlandsk teolog og filosof (født 1634)
10. september - Francesco D'Andrea, italiensk jurist, filosof og politiker (født 1625)
11. oktober - William Molyneux, irsk naturfilosof og politisk forfatter (født 1656)
Zvi Bar

Zvi Bar (hebraisk: ; født 8. oktober 1935 i Kfar Yona) er en israelsk tidligere politiker som var borgermester i byen Ramat Gan mellom 1989 og 2013.

Biografi 
Under seksdagerskrigen hadde Bar kommandoen over fallskjermbataljon 202. Han var senere leder for det israelske forsvarets offisersskole. På midten av 1970-tallet hadde han kommandoen over en reservistbrigade. Han ble senere leder for Israels grensepoliti. I 1976 tok han en bachelorgrad i politisk vitenskap fra Bar-Ilan-universitetet.

Politisk karriere 
Bar ble første gang valgt til borgermester i Ramat Gan i 1989. Han fikk anerkjennelse og støtte fra israelsk offentlighet som følge av sitt lederskap og moralbygging da Ramat Gan ble utsatt for irakiske Scud-missiler under Gulfkrigen.

Bar ble gjenvalgt i fire påfølgende valg – i 1993, 1998, 2003, og 2008.

I 2004 ble Bar avhørt av Israels politi vedrørende påstander om at han og borgermesteren i nabobyen Tel Aviv, Ron Huldai, var innblandet i korrupsjon. I april 2011 bestemte Israels justisdepartement at Bar, samme med fem eiendomsutviklere, skulle tiltales for bestikkelser og hvitvasking.

Referanser 

Israelske politikere
Israelske borgermestere
Fødsler i 1935
Leonard Blavatnik

Leonard Blavatnik (russisk: Леонид Валентинович Блаватник) (født 14. juni 1957) er en britisk-amerikansk forretningsmann og industrieier av ukrainsk-jødisk opprinnelse. Han har bygd opp sin formue ved investeringer i forskjellige bransjer i Russland, Europa, Nord- og Sør-Amerika gjennom sitt selskap Access Industries. Ifølge Forbes var han i september 2013 nummer 44 på listen over verdens rikeste personer, med en nettoformue på 17,8 milliarder amerikanske dollar.

Blavatnik ble i 2017 utnevnt Knight Bachelor. Han ble dermed opphøyd i ridderstanden og fikk rett til å føre tiltaleformen sir foran sitt navn.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Forretningsfolk fra USA
Alumni fra Statsuniversitetet i Moskva
Alumni fra Harvard Business School
Alumni fra Columbia University
Knights Bachelor
Peter Øvig Knudsen

Peter Øvig Knudsen (født 9. oktober 1961 i Holme, Aarhus) er en dansk journalist og forfatter. Selv har han karakterisert seg som dokumentarist og amatørhistoriker.

Knudsen gikk ut fra Danmarks Journalisthøjskole i 1987, og hadde som del av sin utdannelse praksis på Ekstra Bladet. Senere har han arbeidet for pressebyrået Sidelinjen, det danske månedsbladet Press, avisen Information, Weekendavisen og Danmarks Radio, der han laget programmet Marathon, med 24 timers intervjuer hjemme hos diverse kjente folk.

Fra 2003 har han vært forfatter på heltid. I 2005 og 2006 mottok han arbeidsstipend fra den danske Statens Kunstråd.

I 2003 instruerte han sammen med Morten Henriksen dokumentarfilmen Med ret til at dræbe, basert på hans to bøker om Danmark under okkupasjonen 1940–1945, Efter drabet og Birkedal. Filmen fikk året etter Robert-prisen for årets beste lange dokumentarfilm. For bøkene fikk Knudsen i 2004 DRs Rosenkjærpris. For Efter drabet fikk han dessuten Drassows Legat i 2001, mens han fikk BG Bank-prisen Det Gyldne Bogmærke for Birkedal i 2006.

Hans to bøker om Blekingegade-saken sikret ham Cavlingprisen og Montanas Litteraturpris i 2007 og Den Berlingske Fonds Journalistpris i 2008.
Opplaget for de to bindene passerte 200 000 eksemplarer.

I 2012 mottok han årets kulturpris fra Gentofte kommune.

I skoletiden på Viby Amtsgymnasium var Knudsen engasjert på den politiske venstresiden, der han en tre års tid var med i Kommunistisk Arbejderpartis ungdomsorganisasjon.

Knudsen har også vært aktiv som foredragsholder, og har undervist i journalistikk.

Bibliografi 
 Er du da sindssyg (1987)
 Børn skal ikke lege under fuldmånen (1995)
 Min generation (1997)
 Passioner (1998)
 Efter drabet: beretninger om modstandskampens likvideringer (2001)
 Hilsner fra klovnen, roman (2003)
 Birkedal (2004)
 Blekingegadebanden 1. Den danske celle, ISBN 978-87-02-04369-3 (2007)
 Blekingegadebanden 2. Den hårde kerne, ISBN 978-87-02-05906-9 (2007)
 Blekingegadebanden, samlet utvidet utgave, ISBN 978-87-02-07363-8 (2008)
 Hippie 1 - Tre år og 74 dage der forandrede Danmark (2011)
 Hippie 2 - Den sidste sommer (2012)
 Hippie : Thas Danish Case (forkortet, engelsk versjon av tobindsverket Hippie, utgitt etter at verket med danske hippie-nakenbilder ble sensurert og fjernet fra både iBookstore og App Store.
 BZ. Du har ikke en chance - tag den (2016)

Referanser

Eksterne lenker 
 Peter Øvig Knudsens nettsider
 Om Peter Øvig Knudsen på Den Store Danske
 

Danske forfattere
Danske journalister
Personer fra Aarhus
Mottakere av Montanas Litteraturpris
Brukeradministrasjonssystem

Et brukeradministrasjonssystem (BAS) håndterer personers brukerkontoer og passord, med tilhørende metainformasjon. Et BAS er også et system for identitetsforvaltning og kalles derfor også et identitetsforvaltningssystem.

Eksterne lenker
 Sebra – UiB sitt eget brukeradministrasjonssystem.
 UBAS – Utdanningsdirektoratet sitt brukeradministrasjonssystem.

Identitet
Eikemofosstunnelen

Eikemofosstunnelen er en tunnel på fylkesvei 379 i Masfjorden kommune i Vestland. Den er 165 meter lang.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Masfjorden
Tunneler åpnet i 1980
Lauviktunnelen

Lauviktunnelen er en tunnel på fylkesvei 379 i Masfjorden kommune i Vestland. Den er 156 meter lang.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 Statens vegvesen veikart

Veitunneler i Vestland
Veier i Masfjorden
Tunneler åpnet i 1980
Eljarviktunnelen

Eljarviktunnelen er en 105 meter lang vegtunnel på europavei 134 i Etne kommune i Vestland.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Tunneler på E134
Veitunneler i Vestland
Veier i Etne
Tunneler åpnet i 1992
Herlandstunnelen

Herlandstunnelen er en 286 meter lang tunnel på fylkesvei 57 i Alver kommune i Vestland.

Se også 

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Alver
Fylkesvei 57
Tunneler åpnet i 2008
Hundvintunnelen

Hundvintunnelen er en 142 meter lang tunnel på fylkesvei 57 i Alver kommune i Vestland.

Se også 

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Alver
Fylkesvei 57
Tunneler åpnet i 1974
Vatnetunnelen

Vatnetunnelen er en 106 meter lang tunnel på fylkesvei 57 i Alver kommune i Vestland.

Se også 

Veitunneler i Norge

Eksterne lenker
 Statens vegvesen veikart

Veitunneler i Vestland
Veier i Alver
Fylkesvei 57
Tunneler åpnet i 1976
Vikanestunnelen

Vikanestunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 264 meter lang.

Se også 
 Liste over veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 Statens vegvesen veikart

Veitunneler i Vestland
Tunneler på E39
Veier i Alver
Tunneler åpnet i 1980
Mitnestunnelen

Midtnestunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 181 meter lang.

Se også 
 Veitunneler i Norge
 Liste over veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 Statens vegvesen veikart

Veitunneler i Vestland
Tunneler på E39
Veier i Alver
Tunneler åpnet i 1980
Tawfiiq Islamsk Senter

Tawfiiq Islamsk senter er Norges største enkeltstående moské. Den ble grunnlagt av norsksomaliere og ligger i Åkebergveien 40 i Oslo.

Referanser

Eksterne lenker 
 Tawfiiq Islamsk senter/Tawfiiq Islamic Center

Menigheter i Oslo
Bydel Grünerløkka
Sofienberg
Moskeer i Oslo
Den georgiske fotballcupen

Den georgiske fotballcupen (georgisk: საქართველოს საფეხბურთო თასი) er en årlig nasjonal fotballturnering i Georgia arrangert av Georgias fotballforbund (GFF). Turneringen avvikles etter cup-prinsippet og vinneren av turneringen blir kåret til georgisk cupmester. Turneringen har vært avholdt hvert år siden 1944, og vinneren av cupen får tildelt en plass i andre kvalifiseringsrunde av Europaligaen.

Turneringen fungerte i perioden 1944 til 1989, under den georgiske sosialistiske sovjetrepublikk, som kvalifisering til den sovjetiske fotballcupen. Den ble endret til nåværende format i 1990, da Georgias fotballforbund tok over som arrangør etter landets uavhengighet. Mestvinnende lag er FC Dinamo Tbilisi, som per 2013 stod med ti nasjonale titler.

Den georgiske supercupen har hvert år siden 1996 blitt spilt mellom vinneren av den georgiske fotballcupen og vinneren av den øverste divisjonen Umaglesi Liga.

Vinnere 

 1944: Suchumi (mixlag)
 1945: Dinamo Suchumi
 1946: Burevestnik Tbilisi
 1947: 
 1948: Dinamo Suchumi
 1949: Dimitrov (mixlag)
 1950: TODO Tbilisi
 1951: TTU Tbilisi
 1952: TTU Tbilisi
 1953: Dinamo Kutaisi
 1954: TTU Tbilisi
 1955: Dinamo Kutaisi
 1956: 
 1957: TTU Tbilisi
 1958: 
 1959: Kolmeurne Macharadze
 1960: Kolmeurne Macharadze
 1961: SKIF Tbilisi
 1962: Metallurg Zestaponi
 1963: Imereti Kutaisi
 1964: Mesjachte Tqibuli
 1965: Guria Lantjchuti
 1966: Guria Lantjchuti
 1967: Sinatle Tbilisi
 1968: Sinatle Tbilisi
 1969: Sinatle Tbilisi
 1970: Egrisi Tschakaja
 1971: Guria Lantjchuti
 1972: Kacheti Telavi
 1973: Dinamo Zugdidi
 1974: Metallurg Rustavi
 1975: SKIF Tbilisi
 1976: Mesjachte Tqibuli
 1977: Nadikvari Telavi
 1978: Magaroeli Tjiatura
 1979: Magaroeli Tjiatura
 1980: Sulori Vani
 1981: Sulori Vani
 1982: Mertschali Macharadze
 1983: Tbilisskij Zooveterinarnij Institut
 1984: Dinamo Zugdidi
 1985: Imedi Tbilisi
 1986: Madneuli Bolnisi
 1987: Spartak Tschinvali
 1988: Sjadrevani 83 Tsqaltubo
 1989: Sjadrevani 83 Tsqaltubo
 1990: Guria Lanchkhuti
 1991/1992: 
 1992/1993: 
 1993/1994: 
 1994/1995: 
 1995/1996: 
 1996/1996: 
 1997/1998: 
 1998/1999: 
 1999/2000: 
 2000/2001: 
 2001/2002: 
 2002/2003: 
 2003/2004: 
 2004/2005: 
 2005/2006: Ameri Tbilisi
 2006/2007: Ameri Tbilisi
 2007/2008: Zestafoni
 2008/2009: 
 2009/2010: 
 2010/2011: 
 2011/2012: 
 2012/2013: 
 2013/2014: 
 2014/2015: 
 2015/2016: 
 2016: 
 2017: Chikhura
 2018: 
 2019: 
 2020: 
 2021:

Referanser

Eksterne lenker 
 Den georgiske fotballcupen hos UEFA.com
 Den georgiske fotballcupen hos Soccerway.com

Fotballturneringer i Georgia
Repeterende arrangementer etablert i 1944
1940-årene i Georgia