alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Lukáš Bauer

Lukáš Bauer (født 18. august 1977 i Ostrov nad Ohří i Tsjekkoslovakia) er en tsjekkisk tidligere langrennsløper som konkurrerte internasjonalt fra 1996 til 2017. Han vant verdenscupen sesongen 2007/08 og Tour de Ski 2007/08 og 2009/10.

Karriere 
Bauer vant sitt første verdenscuprenn på 15 km fristil i Nové Město na Moravě 18. januar 2003.
 
17. februar 2006 tok han sølv på 15 km klassisk i OL i Torino. Han gikk også for det tsjekkiske laget som ble nr. 10 på stafetten. Bauer ble nr. 18 på femmila.

I januar 2008 vant Bauer Tour de ski med klar margin, etter å ha vunnet to etappeseire underveis. Han vant også verdenscupen i langrenn i sesongen 2007/2008 med stor margin. I tillegg tok han fem verdenscupseire den sesongen, utenom Tour de Ski.

På 15 km klassisk i VM i Liberec tok Bauer sølv. Bauer ble også nr. 25 på tremila som ble vunnet av Petter Northug.

Han vant Tour de ski sammenlagt også i 2009/2010 og var den første på herresiden som vant touren to ganger. I løpet av sesongen tok han ytterligere én verdenscupseier, men nådde ikke opp i verdenscupen sammenlagt.
I OL 2010 i Vancouver ble han nummer tre på 15 km fristil, og han gikk han på det tsjekkiske laget som ble nummer tre på 4 x 10 km stafett.

I VM 2015 i Falun tok Bauer sølv på femmila, på plassen bak Petter Northug.

Sammenlagtplasseringer i verdenscupen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Tsjekkiske langrennsløpere
Olympiske sølvmedaljevinnere for Tsjekkia
Olympiske bronsemedaljevinnere for Tsjekkia
Tour de Ski-vinnere
Deltakere for Tsjekkia under Vinter-OL 1998
Langrennsløpere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Tsjekkia under Vinter-OL 2002
Langrennsløpere under Vinter-OL 2002
Medaljevinnere under Vinter-OL 2006
Deltakere for Tsjekkia under Vinter-OL 2006
Langrennsløpere under Vinter-OL 2006
Medaljevinnere under Vinter-OL 2010
Deltakere for Tsjekkia under Vinter-OL 2010
Langrennsløpere under Vinter-OL 2010
Deltakere for Tsjekkia under Vinter-OL 2014
Langrennsløpere under Vinter-OL 2014
Deltakere under Ski-VM 1997
Deltakere under Ski-VM 1999
Deltakere under Ski-VM 2001
Deltakere under Ski-VM 2003
Deltakere under Ski-VM 2005
Deltakere under Ski-VM 2007
Deltakere under Ski-VM 2009
Deltakere under Ski-VM 2011
Deltakere under Ski-VM 2013
Deltakere under Ski-VM 2015
Personer fra Okres Karlovy Vary
Deltakere under Ski-VM 2017
Fødsler i 1977
Olympiske medaljevinnere i langrenn
Strut-Harald

Strut-Harald var en småkonge i Skåne i det daværende Danmark i tidsrommet ca. 975-ca 986. Han var etter sigende sønn av kong Gorm den gamle og er mest kjent for å være far til Sigvalde jarl og Torkjell Høge, som begge kjempet mot norske Håkon jarl i slaget ved Hjørungavåg i 986. Han ble etterfulgt av sin bror eller halvbror Toke Gormsson.

Snorre Sturlason nevner at Strut-Harald var jarl over Jomsborg i Vendland. Det må da ha vært før han ble fikk Skåne i len av danskekongen. Han har blitt kalt for «Skånes siste konge» fordi han forsøkte å hevde Skånes uavhengighet mot det danske kongedømmet og kong Harald Blåtann, et forsøk som mislyktes da hans egne folk eller befolkningen generelt i Skåne ikke fulgte ham og han ble etterfulgt av sin egen motstander, Toke Gormsson. Svein Tjugeskjegg gjorde ham senere til sin jarl, hvilket kan synes som en erstatning.

Strut-Harald fikk sitt underlige tilnavn ifølge Jomsvikingenes saga fordi han bar en spiss, hjelmlignende kongekrone bestående av ti merker rent gull, tilsvarende ett kilo.

Da Strut-Harald døde i 986 valgte kong Svein Tjugeskjegg å holde et stort gravølgilde etter ham. I henhold til Snorre klarte kong Svein ved list å lure Jomsvikingene til å skryte av seg selv, og således klarte han å få deres ord til å gå til krig mot Norge hvor Håkon jarl rådde for Norges uavhengighet. I fylla skryter Sigvalde jarl at innen tre år var gått skulle han ha erobret Norge og drept Håkon jarl. Bror Torkjell Høge lover å følge Sigvalde og ikke flykte så lenge Sigvalde ennå kjempet. De andre gjorde tilsvarende vågale løfter som de angret på dagen derpå, men et ord var et ord, og dette ledet til slaget ved Hjørungavåg i 986.

Han skal ha fått følgende barn:

 Sigvalde jarl
 Torkjell Høge (død 1039)
 Hemming (død ca. 1014)
 Tove Strut-Haraldsdatter (gift med Sigurd Kåpa på Bornholm, bror av Bue Digre)

Dansker fra vikingtiden
900-tallet
Danmarks historie
Batteristranda

Batteristranda eller Batteritomta er en sentralt beliggende sandstrand midt inne i Larviksfjorden, på Langestrand i Larvik i Vestfold. Den er en populær badestrand i sommersesongen. Navnet kommer av et gammelt kystbatteri med flere kanoner som ble lagt her tidlig på 1700-tallet. Fritzøe jernverk lå her, og i tider med ufred skulle batteriet forsvare og sikre jernverket, som blant annet produserte både kanoner og kuler.

Det ble funnet to gamle skipsvrak her i forbindelse med grunnarbeidene for det nye hotellet i september 2007.

Hotell
Da firmaet Fritzøe Eiendom planla å bygge et stort spahotell, Farris Bad, på deler av Batteristranda, skapte det splittelse i lokalsamfunnet. Det ble samlet inn over 5 000 underskrifter mot hotellplanene, og det kom senere også innsigelser fra Fylkesmannen i Vestfold – men bystyret i Larvik opprettholdt likevel byggetillatelsen. Det ble også samlet inn over 10 000 underskrifter for hotellet og levert inn til Miljøverndepartementet. Utbyggingssaken ble sendt til endelig avgjørelse sentralt hos Miljøverndepartementet – som fant å måtte godkjente planene. Spahotellet åpnet våren 2009.

Referanser

Eksterne lenker
 Bevar Batteristranda
 Fritzøe Eiendom presentasjon
 
 
 

Larviks geografi
Kultur i Larvik
Badeplasser i Vestfold og Telemark
Kulturminner i Larvik
Vegen og Vi

Vegen og Vi var et tidsskrift som ble utgitt av Statens vegvesen. Avisen var en kanal for nyheter og debatt om veg- og trafikkspørsmål.

Opplaget var cirka 15 000 eksemplarer (november 2010), og avisen kom er ut 11 ganger i året. Vegen og Vi var en gratisavis.

Avisen redigeres på uavhengig grunnlag i henhold til prinsippene i Redaktørplakaten, men avisen «skal bidra til å styrke Statens vegvesens omdømme». Redaksjonen består av redaktør Mark S. Berger samt tre reportere. I 2015 ble avisen erstattet med nettavisen Vegnett.no.

Referanser

Eksterne lenker
 Vegen og Vi

Norske fagblader
Statens vegvesen
Årdal Fotballklubb

Årdal Fotballklubb er en norsk fotballklubb som spiller i Kretsligaen (4. divisjon) og spiller sine hjemmekamper på Jotun stadion i Øvre Årdal. De ble flyttet ned fra 3. divisjon før 17/18-sesongen.

Stiftingsmøtet, som ble fastsatt etter påtrykk fra både publikum og sponsorer, fastslo at den nye klubben skulle spille under navnet Jotun Årdalstangen og at laget skulle overta Jotuns plass i seriesystemet. Jotun spilte på denne tiden i 3. divisjon, mens ÅTIL/Lærdal hadde etablert seg i toppen av 4. divisjon.

Det ble også bestemt at Jotun Årdalstangen skulle stille tre seniorlag den følgende sesongen, med et 6.-divisjonslag i tillegg til de to andre. Førstelaget skulle ha Jotun stadion som hjemmebane og spille i grønt og rødt, mens 4. divisjonskampene skulle spilles i gult og blått på Cuba på Årdalstangen. I 2010 skiftet førstelaget draktfarge til helrøde drakter med gule tall, noe som symboliserer fargene i kommunevåpenet til Årdal kommune.

Etter en sesong som Jotun Årdalstangen (JÅFK), med opprykk til 2. divisjon, ble navnet endelig fastsatt til Årdal FK på et ekstraordinært årsmøte i november 2005.

Trener for A-laget sesongen 2017/2018 var Ivan Øy.

Klubben har også to lag i 6. divisjon avdeling 1 , Årdal 2 og Årdal 3 som spiller sine hjemmekamper på Cuba Stadion, Årdalstangen

Tabell

Spillere med fortid i Årdal 
 Arve Thunshelle (Jotun, Rosenborg)
 Einar Sæbø (Jotun, Viking FK)
 Morten Wigum (Jotun, Sogndal)
 Ivan Øy (Jotun, Sogndal))
 Frank Øyre (Jotun, Sogndal))
 Henrik Furebotn (Jotun, Sogndal), Sandnes Ulf, Bodø/Glimt)
 Tommy Øren (ÅTIL, Sogndal), Ham-Kam)
 Morten Brandsdal (SK Brann, Sogndal), Jotun)
 Odd Allan Hestetun (Jotun, Sogndal)
 Helge Magne Øvstetun (Jotun, Raufoss)
 Edin Øy (Årdal Fotballklubb, Sogndal)

Referanser

Eksterne lenker 
 Kretsligaen 2022 Sogn og Fjordane
 

Fotballag i Sogn og Fjordane
Fotballag etablert i 2003
Sport i Årdal
Arctic Circle Raceway

Arctic Circle Raceway er en asfaltert motorsport-bane ved Storforshei (25 nord for Mo i Rana) i Nordland fylke.

Banen er 3 753 m lang, og er Norges lengste asfaltbane. Baneanlegget sto ferdig i 1995, og kostet mer enn 60 millioner kroner å realisere. Banen ble først og fremst utformet for roadracing med motorsykkel, men benyttes også til bilsport. Banebredden er på 11-13 meter, og det har flere ganger vært arrangert runder i det svenske touringcar-mesterskapet, STCC her.

Banen er bygd etter moderne sikkerhetskrav. På baneområdet fins det også en motocross-bane og en gokartbane.

Anlegget ligger på steinfyllingene fra uttaket av jernmalm hos Rana Gruber. Denne virksomhet har sine røtter tilbake til Dunderland Iron Ore Company.

Øystein Bentzen er styreleder for eierselskapet Arctic Circle Raceway AS.

Eksempler på typer løp som kjøres på anlegget er:
Roadracing (Moderne motorsykler)
Classic roadracing (Eldre motorsykler)
Billøp
Langdistanseløp (2-24 timer)

I tillegg arrangerer lokale klubber og entusiaster trackdays (åpne treningsdager) for vanlige biler.

Klubber
Følgende klubber har banen som «hjemmebane»:
 Roadracing/Classic Roadracing og motocross: Arctic Circle Motorsportklubb
 Racing: NMK Rana
 Funksjonærer/Banemannskap: Rana Racing Security

Banerekorder

Se også 
 Liste over racerbaner i Norge

Eksterne lenker 
 Arctic Circle Raceway - Offisielt nettsted Besøkt 8. april 2015

Racerbaner i Norge
Sport i Rana
Jeløy kirke

Jeløy kirke ligger på Jeløya i Moss kommune i Østfold. Kirken ble innviet 27. april 1975.
Kirken tilhører Den norske kirke og hører til Vestre Borgesyssel prosti i Borg bispedømme.

Altertavlen/fondveggen er et glassmaleri av Victor Sparre som illustrerer Livets tre og Jesu lidelsesvei. Det regnes for å være et av Sparres vakreste og viktigste verker, noe som understrekes av at kunstneren selv valgte å bisettes fra Jeløy kirke.

Se også 
Jeløy kapell

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 
 Jeløy menighet

Kirker i Moss
Kirker i Vestre Borgesyssel prosti
Kulturminner i Moss
Norske kirker fra 1975
French Open 1981

French Open 1981 ble spilt i mai på Roland Garros-stadion i Paris. French Open er en Grand Slam-turnering i tennis på grus. Björn Borg vant singleturneringen for herrer for sjette gang og Hana Mandliková vant singleturneringen for damer.

Menn

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale

Kvinner

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale

Eksterne lenker 
 French Open PDF Menn, Kvinner
 ITF Menn, Kvinner

French Open
Tennis i 1981
Jesus Church

Jesus Church er en kirsten frikirkelig menighet. Det er flere menigheter som har samme navn.

 Jesus Church Oslo
 Jesus Church Bodø
Vesterveitunnelen

Vesterveitunnelen er en veitunnel på vestgående løp av E39 i Kristiansand i Agder. Tunnelen har ett kjørefelt. Tunnelen fører Vesterveien under Dueknipen fra Bellevue til Kolsdalen og er 221 meter lang.

Se også 

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Tunneler på E39
Veitunneler i Agder
Veier i Kristiansand
Tunneler åpnet i 1949
Hanneviktunnelen

Hanneviktunnelen er en 289 meter lang veitunnel på østgående løp av europavei 39 inn mot Kristiansand i Agder. Tunnelen har to kjørefelt og hadde tidligere toveis trafikk, men er fra 2014 enveiskjørt mot øst etter at Vågsbygdporten åpnet. Den fører Vesterveien under Hannevik terrasse fra Hannevika til Kolsdalen og er 299 meter lang.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Tunneler på E39
Veitunneler i Agder
Veier i Kristiansand
Tunneler åpnet i 1985
Fylkesvei 7756

Fylkesvei 7756 (Fv7756) går mellom Grøtavær på Grytøya og Bjørnrå i Harstad kommune i Troms. Veien er 15,4 km lang.

Toppentunnelen ble åpnet den 12. juli 1996, og ga bygdene Alvestad og Grøtavær veiforbindelse til Bjørnrå. Samtidig ble fergestrekningen mellom Alvestad på Grytøya og Stornes på Hinnøya nedlagt. Mellom Alvestad og Dale ble veien stengt på grunn av ras og rasfare i flere perioder hvert år. Når veien var stengt, gikk ferga mellom Stornes og Bjørnrå ekstraturer til Alvestad. Liantunnelen mellom Alvestad og Dale ble åpnet i høsten 2010, til erstatning for den rasfarlige veistrekningen.

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Harstad
Ski-VM 1984

Ski-VM 1984 i hopp lagkonkurranse og kombinert lagkonkurranse ble arrangert henholdsvis i Engelberg i Sveits og i Rovaniemi i Finland. Det ble arrangert verdensmesterskap i disse øvelsene, fordi de ikke var en del av Vinter-OL 1984 i Sarajevo.

Kombinert
17. mars 1984

Sted: Rovaniemi, Finland

Skihopping
26. februar 1984

Sted: Engelberg, Sveits

Medaljestatistikk

Nasjoner

Eksterne lenker
 Kombinertresultater fra Rovaniemi, Finland

Kilder 
 1984 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1984
Internasjonale mesterskap i Finland
Internasjonale mesterskap i Sveits
Sport i Sveits i 1984
Sport i Finland i 1984
Skihopping i 1984
Kombinert i 1984
Skihopping i Sveits
Kombinert i Finland
Nosodendridae

Nosodendron
 Nosoglobulus

Nosodendridae er en liten familie av biller. De ligner mye på pillebiller (Byrrhidae) og ble tidligere regnet som nære slektninger av disse, men dette er trolig ikke korrekt. Én art er funnet i Sverige og Danmark, men ikke i Norge.

Utseende 
Små til middelsstore (2,7 – 5,5 mm), ovale, brede biller. Antenner og bein er korte og kan foldes helt inn i furer på undersiden av dyret. Oversiden er hvelvet.

Hodet er bredt med små, flate fasettøyne. Overleppen er trukket ut til en kort snute. Antennene er korte, 11-leddete, det tredje leddet er noe forlenget. De tre ytterste leddene danner en kraftig kølle, den åttende leddet er ganske kort. Brystskjoldet (pronotum) er ganske kort og bredt, ved roten så bredt som dekkvingene over skuldrene. Dekkvingene er gjerne bredest litt bak skuldrene, med tydelige punktstriper. Den europeiske arten, Nosodendron fasciculare, er lett å kjenne på at dekkvingene har mange rekkevis ordnede tufser av gullige hår. Beina er korte og kraftige, lår og legger er flate og brede. Føttene er ganske korte og tynne, fem-leddete. Leggene (tibiae) har fine tenner på utsiden.

Levevis 
Nosodendridene er skogsinsekter. De voksne billene kan finnes, ofte tallrikt, på blomster eller ved utflytende sevje på gamle løvtrær. Larvene lever under barken på døde trær, der de voksne også kan finnes.

Systematisk inndeling 

Slekten Orphilus blir av og til regnet til Nosodendridae, men oftere til underfamilien Orphilinae i familien klannere (Dermestidae).

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien Bore- og hettebiller,Bostrichoidea
 Familien Nosodondridae – ca. 30 arter
 Slekten †Basinosa Tihelka, Huang & Cai, 2020 - én fossil art 
 Slekten Nosodendron Latreille, 1804 - ca. 70 arter, blant andre:
 Nosodendron fasciculare (Olivier, 1790) – det meste av Europa nord til Danmark og Sør-Sverige
 Nosodendron californicum Horn, 1874 – Nord-Amerika
 Nosodendron unicolor Say, 1824 – Nord-Amerika
 Slekten Nosoglobulus Háva, 2003 - to arter
 Slekten Nosotetocus Scudder, 1892 - tre fossile arter, nå flyttet til Byrrhidae

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. 344 sider. ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Nosodendron fasciculare, tegning av John Curtis (1829)

Biller
Wilfried Pallhuber

Wilfried «Willi the Kid» Pallhuber (født 4. august 1967 i Antholz) er en italiensk skiskytter. Under OL 2006 i Torino deltok han i sitt femte OL.

Meritter 
 VM 1990 i Kontiolax: gull på stafett
 VM 1991 i Lahtis: gull på lagøvelsen
 VM 1993 i Borovets: gull på stafett, sammen med Johann Passler, Pieralberto Carrara og Andreas Zingerle
 VM 1994 i Canmore: gull på lagøvelsen
 VM 1997 i Osrblie: gull på 10 km

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Om Wilfried Pallhuber på Biathlonworld

Italienske skiskyttere
Verdensmestere i skiskyting
Deltakere for Italia under Vinter-OL 1992
Skiskyttere under Vinter-OL 1992
Deltakere for Italia under Vinter-OL 1994
Skiskyttere under Vinter-OL 1994
Deltakere for Italia under Vinter-OL 1998
Skiskyttere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Italia under Vinter-OL 2002
Skiskyttere under Vinter-OL 2002
Deltakere for Italia under Vinter-OL 2006
Skiskyttere under Vinter-OL 2006
Personer fra Rasen-Antholz
Fødsler i 1967
Deltakere under VM i skiskyting 1989
Deltakere under VM i skiskyting 1990
Deltakere under VM i skiskyting 1991
Deltakere under VM i skiskyting 1992
Deltakere under VM i skiskyting 1993
Deltakere under VM i skiskyting 1994
Deltakere under VM i skiskyting 1995
Deltakere under VM i skiskyting 1996
Deltakere under VM i skiskyting 1997
Deltakere under VM i skiskyting 1998
Deltakere under VM i skiskyting 1999
Deltakere under VM i skiskyting 2000
Deltakere under VM i skiskyting 2001
Deltakere under VM i skiskyting 2003
Deltakere under VM i skiskyting 2004
Deltakere under VM i skiskyting 2005
Deltakere under VM i skiskyting 2006
Deltakere under VM i skiskyting 2007
Iver Huitfeldt

Iver Huitfeldt (Iffuer Tønnesen) (født 5. desember 1665 i Halden, død 4. oktober 1710) var en norsk sjøoffiser (kommandør) i den dansk-norske flåten. Han er en av de norske sjøhelter som bør nevnes på linje med Cort Adeler og Tordenskjold. I Oslo (Huitfeldts gate) samt i Aarhus og Aalborg (Ivar Huitfeldts Gade) har han fått gater oppkalt etter seg,  og Danmarks største sjømilitære monument er reist over ham på Langelinie i København. Det danske søværnets nye store fregattklasse oppkalles også etter ham, Iver Huitfeldt-klassen.

Biografi 
Huitfeldt fikk grunnutdanning ved flåtebasen i København. Siden tjenestegjorde han i både den nederlandske og franske flåten. Fra 1692 var han kaptein og skipssjef i den dansk-norske flåten.

Under den store nordiske krig (1700 til 1721) ble Huitfeldt i 1704 utnevnt til kommandørkaptein og skipssjef på linjeskipet «Dannebroge». En av hans oppgaver var å rekruttere mannskap i Norge. Fra 1704 til 1709 var han sjef for orlogsverftet i Kristiansand. Han stod også for skipsbygging og -utrusting i Ertsvika nedenfor hans egen slektsgård Tronstad Gård i Hurum.

Huidtfeldt utmerket seg ved å redde den dansk-norske flåten under et svensk angrep ved å ofre sitt eget skip under slaget i Køge bukt. 4. oktober 1710 var Dannebroge satt i brann. De andre skipene i flotiljen klarte å trekke seg unna etter at Huitfeldt hadde latt ankeret gå. Dermed ble de ikke skadet i eksplosjonen som fulgte. Bare 9 av om lag 550 overlevde. Den danske flåten unngikk med dette et katastrofalt tap for svenskene.

Huitfeldt i litteraturen 
Mange diktere har priset Iver Huitfeldts innsats for sitt land. Knud Lyne Rahbek skrev Vort fædreland var alltid rikt på raske orlogshelte og B. S. Ingemann skrev det slik i diktet Vift stolt på Codans bølge, blodrøde Dannebrog: «Og flyver du mod himlen, i stolte luers favn; da nævn for stjernevrimlen, din høje Hvitfelds navn.»

Monumentet på Langelinie 

Monumentet på Langelinie er skapt i 1886 av arkitekten Vilhelm Dahlerup og billedhuggeren F.E. Ring. Brygger Jacobsen var hovedsponsor på prosjektet. Dahlerup har tegnet det 19 m høye monumentet og Ring modellerte skytsengelen Victoria Genus, medaljongene av Huitfeldt samt de øvrige ornamenter. Materialet til skytsengelen, medaljongene og annen bronseornamentering, er omsmeltede stykker fra Dannebroges kanoner. Kanonene stammer likeledes fra samme skip.

Referanser

Litteratur 
 Norsk biografisk leksikon
 E. Briand de Crèvecoeur, Iver Huitfeldt : Hans Liv og Daad, Hirschsprung, 1947.
 Tor Jørgen Melien, "Iver Huitfeldt og slaget i Køge Bugt 1710", Oslo 2010

Eksterne lenker 
 Om Iver Huitfeldt fra Dansk biografisk Lexikon
 Om monumentet over Huitfeldt på iverhuitfeldt.dk

Personer fra den store nordiske krig
Norske kommandørkapteiner
Huitfeldt (slekt)
Omkomne i skipsforlis
Personer fra tidligere Hurum kommune
Personer fra Asker kommune
Artikler i sjøfart-prosjektet
Endecatomidae

Endecatomus

Endecatomidae er en liten familie av biller. De blir av og til regnet som en underfamilie av hettebiller (Bostrichidae). Veldig lite synes å være kjent om disse billene. Én art finnes i Mellom-Europa.

Utseende 
(Basert på Endecatomus lanatus. Enkelte trekk kan kanskje ikke gjelde for de andre artene). Sylindriske, blanke biller. Hodet er fremstrakt, ganske bredt, med ovale fasettøyne. Antennene er omtrent så lange som hodet er bredt, 11-leddede, med en tre-leddet kølle. Brystskjoldet (pronotum) er omtrent halvsirkelformet sett ovenfra, grovt rynkete punktert, med lange, lyse hår som danner et hvirvelmønster. Dekkvingene er parallellsidige, omtrent rektangulære sett ovenfra, overflaten er blank og glatt. De er dekket av små knøler som danner et grovt nettmønster. Knølene bærer lange, lyse, krøllete hår. Beina er korte og slanke, føttene er 5-leddete, det ytterste leddet er omtrent så langt som de fire innerste til sammen.

Levevis 
Ingenting synes å være kjent om biologien til disse billene. Siden mange av de nærtstående gruppene er treborende er det sannsynlig at endecatomidene også er det.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Infraordenen Bostrichiformia
 Overfamilien Bore- og hettebiller, Bostrichoidea
 Familien Endecatomidae LeConte, 1861 (ev. underfamilie av Hettebiller, Bostrichidae)
 Slekten Endecatomus Mellié, 1847
 Endecatomus dorsalis Mellié, 1848  – Øst-Asia
 Endecatomus lanatus Lesne   – Øst-Asia: Russland
 Endecatomus reticulatus (Herbst, 1793)  – Mellom-Europa
 Endecatomus rugosus (Randall, 1838)  – Nord-Amerika

Kilder 
Endecatomidae, i Glosario de Insectos de Argentina y el mundo (Tekst på spansk, med bilde av Endecatomus):

Eksterne lenker 
 

Biller
Yngve Andersen

Yngve Andersen (født 1985 i Flekkefjord) er en rockemusiker/låtskriver/produsent fra Bergen.

Biografi 
Yngve Andersen er låtskriver, produsent og multimusiker for hardcorebandene Jeroan Drive og Girl Army, punkbandet Blood Command, samt duopunk-banden Hot Nuns.
Andersen har også sitt eget bergensbaserte plateselskap; Loyal Blood Records

Diskografi

Referanser 

Norske gitarister
Norske komponister
Fødsler i 1985
Skogfoss

Skogfoss (skoltesamisk: Reäʹmalkuõšǩǩ, nordsamisk: Reamal, kvensk: Hakokoski) er et sted ved Pasvikelva i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Skogfoss ligger ca. 60 km sør for Kirkenes. Stedet ligger også svært nær Russland, da det bare er ca. 300 meter over elven til nabolandet. Skogfoss har blant annet en butikk og en gourmetrestaurant som heter Pasvik Taiga, de har også en demning der Skogfoss kraftverk holder til.

Forsvarets tilstedeværelse 
Ved Skogfoss lå også en av grensestasjonene på den norsk-russiske grensen frem til 17. juni 2014, da forsvarsminister Ine Eriksen Søreide formelt åpnet Grensestasjon Pasvik. 
 
Pasvikkompaniet er ett av to grensekompanier, og de løser grensevaktoppdraget i den sørlige delen av grensen mot Russland, med utgangspunkt i en stor grensestasjon på Svanvik og ulike installasjoner i Pasvikdalen, inkludert Skogfoss. Grensejegerne i Pasvikkompaniet har begrenset politimyndighet.

Referanser 

Forsvaret i Troms og Finnmark
Bosetninger i Sør-Varanger
Den norske riksgrensen