Vitenskapsåret 2001

Vitenskapsåret 2001 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 2001.

Hendelser

Astronomi og romfart
Februar - Ved en gammel militærbase i Sibir, Russland skyter Sverige ut radioteleskopet Odin i omløpsbane rundt jorden for å studere stjernebildeområdene i univers og i tillegg overvåke jordens ozonlag.
7. april - NASA skyter ut Mars Odyssey i den hensikt å leite etter vann og vulkansk aktivitet på Mars.
Mai
Nye analyser av kosmisk bakgrunnsstråling får stående ovasjoner ved Det amerikansk fysikkselskapets møte i Washington, USA da tre uavhengige forskerlag presenterer opplysninger om at universet består av 5 % vanlig materie, 30 % mørk materie og 65 % ukjent energi som blåser opp universet i akselererende fart.
Nature presenterer en studie om at Pluto omgir seg med en skare med hundretalls småplaneter i solsystemets utkant.
August - Lysforurensninger over Europa gjør at 99 % av europeerne ikke lenger kan se en riktig stjernehimmel, og det publiseres et amerikansk-italiaensk samlet verdensatlas over lysforurensningene, basert på amerikanske satellittbilder.
16. august
Det amerikanske vitenskapsakademiet kunngjør at stjernen 47 Urase Majoris i Store bjørn, 50 lysår fra jorden, kan ha et planetsystem som ligner på Solsystemet. Stjernen minner om Solen, og flere år tidligere fant man en planet rundt den, i 2001 har man funnet enda en planet rundt den, med en masse nesten to ganger så stor som Jupiter.
Nature publiserer i ukens artikkel en teori om at Månen ble dannet 4,5 millioner år siden ved en kollisjon mellom Jorden og et himmellegeme like stor som Mars.
Desember - Fire klustersatellitter hjelper svenske forskere å kartlegga svart nordlys, noe som beviser KTH-plasmafysikeren Göran Marklunds teori at svart nordlys er en speileffekt av vanlig nordlys.

Ukjent dato – Richard Ellis, Michael R Santos, Jean-Paul Kneib og Konrad Kuijken oppdager et stjernekluster på en avstand av 13,4 milliarder lysår fra jorden.
Ukjent dato – NEAR Shoemaker blir den første romfarkosten som lander på en asteroide, (433) Eros.
Ukjent dato – Romfarkosten Genesis skytes opp, den har som mål å samle opp stoff fra solvinden.
Ukjent dato - Astronomen Andrei Linde foreleser ved Stockholms universitet og viser en datasimulering av verden ut fra hans perspektiv. Det er ikke jorden, melkeveien eller til og med hele universet, men Univers inneklemt blant flere universer, der helt ulike naturlover gjelder, og den som ved et feiltakelse skulle gå over grensen vil umiddelbart tilintetgjørelse.

Biologi
August  - USAs president George W. Bush presenterer de retningslinjer som skal gjelde for den amerikanske forskningen på embyronale stamceller.
September - Forsker lykkes for første gang å omvandle embyronala stamceller eller blodceller.
November
Forskere ved Memorial Sloan-Kettering Cancer Center i New York, USA har konstruert molekylstore målsøkende roboter som tar seg fram til kreftceller og bestråler dem i hjel innefra. Man har allerede testet på mus, og håper på å kunne teste på mennesker kommende år.
Forskere ved Karolinska Institutet i Huddinge, Sverige har suksessfullt helbredet hjerteinfarkter hos mus, noe som viser at stamceller styrker hjertet.
Desember - Amerikanske forskere lykkes for første gang å dyrke fram enkle hjerneceller av menneskelige embyroanale stamceller. Man håper å kunna erstatte skadede hjerneceller med nye ved sykdommer som Parkinsons sykdom.
Ukjent dato - Selskapet Celera og Human Genome Project som kartla den menneskelige arvemassen publisere sine resultater samtidig (i henholdsvis Science og Nature).

Fysikk
Januar - Partikkelfysikere ved Brookhaven National Laboratatory i New York, USA kunngjør under en stor fysikerkonferanse at man ved å kollidere gullkjerner med hverandre lykkes i å skape den tetteste tilstanden av materie som noensinne har funnets på Jorden.

Medisin
2. juli – Verdens første vedlikeholdsfrie kunstige hjerte implanteres.
August - En finsk studie viser at dem som ofte forsøker å slutte å røke, men ikke lykkes har sjanse til et lengre og friskere liv, da mange mer eller mindre lange opphold innvirker positivt på organismen.

Meteorologi

Prisvinnere
Bigsbymedaljen: Nicholas Jeremiah White
Copleymedaljen: Jacques Miller
Davymedaljen: Ian Scott
De Morgan-medaljen: James Alexander Green
Göran Gustafssonprisen:
Molekylær biologi: Helena Edlund
Kjemi: Pär Nordlundh
Matematikk: Mikael Passare
Medisin: Reinhard Fässler
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut store gullmedaljen til Assar Lindbeck
Karl Schwarzschild-medaljen: Keiichi Kodaira
 National Medal of Science: Marvin L. Cohen, Raymond Davis Jr., Charles David Keeling
Nobelprisen: 
Fysikk: Eric Cornell, Wolfgang Ketterle og Carl Wieman
Kjemi: William S. Knowles, Ryoji Noyori, K. Barry Sharpless
Fysiologi/Medisin: Leland H. Hartwell, Tim Hunt, Paul Nurse
Polhemsprisen: Mats Leijon
Steeleprisen: Leslie Greengard, Vladimir Rokhlin, Richard Stanley og Harry Kesten
Turingprisen: Ole-Johan Dahl og Kristen Nygaard
Wollastonmedaljen: Harry Blackmore Whittington

Dødsfall
9. januar – Edvard Sylvén, svensk entomolog (født 1920)
22. februar - Claude E Shannon, matematiker (født 1916)
4. april - Liisi Oterma, finsk astronom (født 1915)
28. mai - Francisco Varela, biolog og filosof (født 1946)
20. august - Fred Hoyle, astronom (født 1915)
2. september - Christiaan Barnard, lege (født 1922)
5. desember - Franco Rasetti, fysiker (født 1901)
10. desember - Knut Fægri, norsk professor i botanikk og paleoøkologi (født 1909)

Referanser

Se også