Oslo katedralskole

Oslo katedralskole – Schola Osloensis, populært kalt «Katta», er en videregående skole som ligger i Ullevålsveien på Meyerløkka ved Vår Frelsers gravlund i Oslo. Skolen skårer ofte høyt i karaktersnitt blant skoler i Oslo. Skolen er en av tre norske skoler som kan føre sin historie uavbrutt tilbake til middelalderen. Navnet er knyttet til Oslos eldste domkirke, Hallvardskatedralen, som ligger i ruin ved Oslo torg i Gamlebyen. Oslo katedralskole holdt hus i Gamlebyen til et godt stykke inn på 1600-tallet. De nåværende lokalene har skolen benyttet siden 1902.

Historie 
Man regner normalt med at Oslo katedralskole ble etablert om lag 1152/1153, da den pavelige utsendingen kardinal Nicolaus Breakspeare (senere pave Hadrian IV) proklamerte at det skulle være skoler ved bispesetene Oslo, Bergen og Hamar, i tillegg til erkebispesetet i Nidaros. Historiker og tidligere lektor ved skolen, Oskar Garstein, har ført argumenter for at skolen er eldre. Det er mulig Breakespeare stadfestet en skole som var etablert allerede i forbindelse med kanoniseringen av St. Hallvard.

I reformasjonsårhundret var skolen sentrum for den såkalte Østlandshumanismen, der biskop og forfatter Jens Nilssøn, teolog og forfatter Jacob Jacobsen Wolf og teolog og forfatter Hallvard Gunnarsøn var sentrale. Nilssøn og Wolf var også rektorer ved skolen.

1600-tallet regnes som det lærde århundre. Flere av dem som var tilknyttet katedralskolen var av de mest velutdannede i sin tid. I 1636 ble det i tilknytning til skolen opprettet et gymnasium, Cathedralcollegiet. Gymnasiet fikk lokaler sammen med katedralskolen. Flere av katedralskolens fremste menn underviste ved Cathedralcollegiet.

Fra annet skoleår fikk ikke katedralskolens elever snakke annet enn latin med hverandre, heller ikke på fritiden. I Kirkeordinansen av 1607 het det at icke skal der heller andit læris udi dem [skolene] end Latine.

Man vet ikke sikkert når skolen flyttet fra det gamle Oslo til det nye Christiania. Det man imidlertid vet er at skolen fortsatte i Gamlebyen noen år etter at kong Christian IV bestemte at byen skulle gjenoppbygges vest for Bjørvika, etter den skjebnesvangre brannen i 1624. Man vet også at Katedralskolen i 1637 kjøpte nye lokaler ved Christiania torv – ved hovedstadens andre domkirke, Hellig Trefoldighed, reist i perioden 1632-1639. 

Gymnasiet som fikk eget auditorium i katedralskolens nye lokaliteter, kunne blitt det første tilløpet til et norsk universitet, hadde det ikke vært for at gymnasiet, av økonomiske årsaker, ble nedlagt i 1660-årene.

I 1719 flyttet skolen fra Christiania torv til nye lokaler i Dronningens gate 15, der det gamle hovedpostkontoret lå. 

Frem til slutten av 1700-tallet var katedralskolen først og fremst en skole for utdanning av prester. Skolereformen av 1775 ble slutten for den rene latinske presteskole; den innførte undervisning i norsk og realfag. 

Da det nyopprettede Stortinget trengte forsamlingslokaler i 1814, ble Katedralskolens festsal i Dronningens gate leid. I 1823 overtok Stortinget hele lokalet og skolen flyttet til Treschowgården i Fred Olsens gate.

I 1869 fikk skolen nye lokaler i Akersgata 73a. I 1902 flyttet skolen til dagens lokaler i Ullevålsveien, tegnet av arkitekt Carl Michalsen. Bygget i Akersgata ble senere Hammersborg skole. Samme år begynte de første jentene på skolen. Under andre verdenskrig ble deler av skolen benyttet av okkupasjonsmakten, men undervisningen fortsatte. 

I dag eier Stiftelsen Oslo katedralskole skolebygningen og biblioteket, mens selve skoledriften er overtatt av kommunen. Biblioteket har en betydelig bredde og er Norges eldste.

I 2005 ble Holmboeprisen etablert, navngitt etter Katedralskolens tidligere elev og lærer, matematikeren Bernt Michael Holmboe (1795–1850). Prisen tildeles årlig fra Oslo katedralskole av Det Norske Videnskaps-Akademi.

Elevliv 
Elevene ved Oslo katedralskole er kjent for å være svært aktive utenfor skolen. Skolen har flere elevsamfunn og elevlag. Skolens eldste elevsamfunn er Gymnassamfunnet Kattuglen, populært kalt «Ugla», som ble stiftet i 1846 og har spilt en viktig rolle i elevenes skoleliv. Flere kjente elever har både vært medlemmer og ledere i elevsamfunnet i løpet av disse årene. Skoleavisen heter Kort sagt. Skolen har også et kor kalt «Peblingene», som ledes av en fast ansatt kantor, Olav Morten Wang. 

I tillegg finnes det elevlag for en rekke interessefelt. I 2010- og 2020-årene har elevlagene blant annet vært viet bøker, Doctor Who, Game of Thrones, Magic: The Gathering, Kattarock, Katta Målungdom, Model United Nations, bueskyting, hütteturer, koffein, fabelprosa, vanndrikking, Marvel, Disney og filosofi. I 2018 ble elevlaget «Apekatta» opprettet; dette elevlaget har ukentlig klatretrening og årlige turer til Kolsåstoppen. I 2020 ble Kattas AmatørFilosofiske ForEning (KAFFE) dannet for å arrangere studentdiskusjoner rundt filosofi og samfunnsrelevante temaer samt besøk av filosofer som Jon Elster og Lars Svendsen. I 2021 ble elevlaget Kattas Politiske Forum (KPF) opprettet, for å fremme elevenes rike politiske engasjement. Et annet elevlag er «KattasIsbadeKlubb» (KIK), som arrangerer månedlige bad på Tjuvholmen skoleåret igjennom. Det største elevlaget er kalt Kattas Fabelprosaiske Elevsamfunn (KFE). Gruppen står for blant annet: Zombie laiv, ninjalekene, diverse hytteturer og mange flere spennende aktiviteter ved skolen.

En av Katta sine mest profilerte elevlag er MUNK (Model United Nations of Katta). Elevlaget arrangerer årlige konferanser BAKMUN der over 100 elever fra flere forskjellige skoler har mulighet til å delta. MUNK har også årlige reiser til Nederland der elever selv deltar på viktige samfunnsdebatter på en internasjonal skala.

Elevene har lange tradisjoner for å sette opp årlige teaterforestillinger, og Kattateateret drives frivillig av over 150 elever ved skolen.

Skolen får relativt ofte besøk av kjente personer som inviteres til å holde foredrag for elevene. I nyere tid har Jonas Gahr Støre, Siv Jensen, Audun Lysbakken, Bjørnar Moxnes og Tor Mikkel Wara vært blant skolens gjester. Også den russiske ambassadøren og en representant for den amerikanske ambassaden har holdt foredrag på skolen. Som regel holdes foredragene i skolens aula i den såkalte «midttimen», eller i studietiden, men det hender også at enkelte foredrag finner sted i festsalen.

Skolens rektorer

Noen tidligere elever (alumni) 
For utdypende liste, se Liste over kjente elever ved Oslo katedralskole

 Laurentius Norvegus (ca. 1540–1622), professor, nøkkelfigur i motreformasjonen
 Peder Povelsson Paus (1590–1653), prost
 Povel Pedersson Paus (1625–1682), prest og undertegner av Enevoldsarveregjeringsakten
 Jens Toller Rosenheim (1636–1690), justitiarius i overhoffretten, overkrigskommissær, m.m.
 Johan Ernst Gunnerus (1718–1773), biskop, naturforsker, m.m. Grunnlegger av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab.
 Johan Herman Wessel (1742–1785), dikter
 Jacob Edvard Colbjørnsen (1744–1802), jurist, professor, høyesterettsjustitiarius
 Caspar Wessel (1745–1818), matematiker
 Jonas Rein (1760–1821), prest, eidsvollsmann
 Fredrik Glad (1760–1840), landmann og stortingsmann
 Jens Rathke (1769–1855), zoolog
 Jens Christian Berg (1775–1852), jurist og historiker
 Christopher Hansteen (1784–1873), astronom
 Frederik Holst (1791–1871), lege, professor, tok første doktorgrad ved et norsk universitet 
 Henrik Anker Bjerregaard (1792–1842), forfatter, høyesterettsdommer
 Conrad Nicolai Schwach (1793–1860), dikter
 Bernt Michael Holmboe (1795–1850), matematiker
 Niels Henrik Abel (1802–1829), matematiker
 Ulrik Anton Motzfeldt (1807–1865), høyesterettsdommer, professor, ordfører i Christiania, stortingspresident
 Henrik Wergeland (1808–1845), forfatter
 Peter Chr. Asbjørnsen (1812–1885), folkeminnesamler, forfatter
 Christian Birch-Reichenwald (1814–1891), ordfører i Christiania, stortingsmann, justisminister, m.m.
 Halfdan Kjerulf (1815–1868), komponist
 Georg Sibbern (1816–1901), diplomat, Norges statsminister i Stockholm
 Johan Sverdrup (1816–1892), statsminister
 Marcus Thrane (1817–1890), arbeiderfører, redaktør
 Jacob Stang (1830–1907), jurist, Norges statsminister i Stockholm
 Carl Otto Løvenskiold (1839–1916), Norges statsminister i Stockholm
 Einar Løchen (1850–1908), justisminister, høyesterettsjustitiarius 
 Waldemar Christoffer Brøgger (1851–1940), geolog, rektor ved Det Kongelige Frederiks Universitet
 Paul Benjamin Vogt (1863–1947), jurist, ambassadør, statsråd m.m.
 Edvard Munch (1863–1944), maler
 Nils Collett Vogt (1864–1937), forfatter
 Kristian Igelsrud (Egilsrud) (1867–1940), lege, medisinsk pionér
 Johannes Irgens (1869–1939), jurist, diplomat, utenriksminister
 Otto Bahr Halvorsen (1872–1923), statsminister
 Carl Størmer (1874–1957), matematiker og astrofysiker
 Olaf Bull (1883–1933), dikter
 A. H. Winsnes (1889–1972), litteratur- og idéhistoriker, Norges første professor i idéhistorie 
 Arnulf Øverland (1889–1968), dikter 
 Øystein Ore (1899–1968), matematiker
 Axel Strøm (1901–1985), lege, Norges første professor i sosialmedisin, president i Den norske lægeforening 
 Trygve Bull (1905–1999), historiker og politiker
 Brynjulf Bull (1906–1993), jurist, ordfører i Oslo
 Trygve Haavelmo (1911–1999), økonom og nobelprisvinner
 John Sanness (1913–1984), første direktør ved NUPI, professor i historie, Nobelkomitéens leder
 Helge Seip (1919–2004), økonom, jurist, sjefredaktør i Dagbladet, kommunalminister, formann i Venstre og Det Nye Folkepartiet, m.m. 
 Anne-Sofie Strømnæs (1920–2009), kjemiker, krigshelt
 Erik Gjems-Onstad (1922–2011), høyesterettsadvokat, krigshelt
 Elisabeth Schweigaard Selmer (1923–2009), høyesterettsdommer, Norges første kvinnelige justisminister
 Harald Sverdrup (1923–1992), dikter
 Jan Wiese (1928–2014), forfatter
 Lucy Smith (1934–2013), jurist, første kvinnelige rektor ved Universitetet i Oslo
 Astrid Nøklebye Heiberg (1936–2020), professor i psykiatri, tidl. forbruker- og administrasjonsminister, tidl. internasjonal Røde Kors-president
 Berge Furre (1937–2016), historiker, tidl. leder for SV
 Kong Harald V (1937–)
 Johan Jørgen Holst (1937–1994), forsvarsminister og utenriksminister
 Harald Heide-Steen jr. (1939–2008), skuespiller
 Rosemarie Köhn (1939–), Norges første kvinnelige biskop
 Jon Elster (1940–), professor, internasjonalt kjent filosof og samfunnsforsker
 Odd Bondevik (1941–2014), tidl. biskop
 Theo Koritzinsky (1941–), statsviter og politiker
 Arne Treholt (1942–), spionasjedømt embedsmann og politiker
 Dag Frøland (1945–2010), revystjerne
 Rune Gerhardsen (1946–2021), politiker
 Mads Gilbert (1947–), lege, professor i medisin
 Ole Paus (1947–), musiker
 Arne Zwaig (1947–2022), sjakkspiller
 Dag Album (1948–), sosiolog
 Jan-Lauritz Opstad (1950–2018), kunsthistoriker og direktør
 Tom Ruud (1950–), næringslivsleder
 Sissel Rønbeck (1950–), tidl. forbrukerminister, miljøvernminister, samferdselsminister
 Stein Kåre Kristiansen (1951–), politisk redaktør i TV 2
 Jan Bøhler (1952–), politiker
 Jostein Gaarder (1952–), forfatter
 Hilde Haugsgjerd (1952–), tidl. leder i Rød Valgallianse, tidligere sjefredaktør i Aftenposten
 Jan Kjærstad (1953–), forfatter
 Erik Solheim (1955–), tidl. miljø- og utviklingsminister, tidl. leder for Sosialistisk Ungdom, tidl. leder for SV
 Jens Stoltenberg (1959–), tidl. statsminister og Ap-leder, generalsekretær i NATO fra 1. oktober 2014
 Tom Egeland (1959–), forfatter
 John Peder Egenæs (1960–), generalsekretær i Amnesty International Norge
 Espen Barth Eide (1964–), statsviter, tidl. utenriksminister, fra 2021 klima- og miljøminister
 Hanne Harlem (1964–), jurist, tidl. justisminister
 Thomas Seltzer (1969–), programleder, musiker 
 Atle Grønn (1971–), sjakkspiller
 Celina Midelfart  (1973–), forretningskvinne
 Thorbjørn Harr (1974–), skuespiller
 Ane Dahl Torp (1975–), skuespillerinne
 Nicolai Cleve Broch (1975–), skuespiller
 Stian Berger Røsland (1976–), jurist, Oslos tidligere byrådsleder
 Anders Danielsen Lie (1979–), lege, skuespiller, skribent, musiker
 Astrid Uhrenholdt Jacobsen (1987–), langrennsløper
 Bjørnar Moxnes (1981–), politiker
 Prableen Kaur (1993–), politiker

Litteratur 
 Aas, Einar: Kristiania katedralskole i det nittende århundre. Oslo, 1935
 Einar Høigård: Oslo katedralskoles historie. Oslo, 1942
 Bjerke, Ernst: Bibliotheca Scholæ Osloensis. Oslo, 2002
 Eek, Øystein (red.): Gode gamle Katta. Oslo, 2003

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Kattateateret
 Bilde av prosesjon ved skoleball desember 1955, Oslo Museum

 
Skoler i bydel St. Hanshaugen
Etableringer i 1153
Utdanningsinstitusjoner etablert på 1100-tallet
Byggverk fullført i 1902
Katedralskoler
Kulturminner i bydel St. Hanshaugen
Carl Michalsen