Gerd Brantenberg

Gerd Mjøen Brantenberg (født 27. oktober 1941 i Oslo) er en norsk forfatter, oppvokst i Fredrikstad.

Bakgrunn 
Gerd Brantenberg er kusine til Lars Mjøen, barnebarn av Jon Alfred Mjøen, og oldebarn av Augusta Mjøen, som var hemmelig forlovet med Bjørnstjerne Bjørnson før hun giftet seg med statsagronom Nils Hansen. Brantenberg har skrevet romanen Augusta og Bjørnstjerne (1997) om dette hemmelige forholdet.

Brantenbergs søster er glasskunstneren Ulla-Mari Brantenberg.

Hun har studert både i Fredrikstad, London, Edinburgh og Oslo, og også arbeidet som au-pair i Edinburgh. Fra Universitetet i Oslo har hun engelsk hovedfag, historie og statsvitenskap.

Ved siden av virksomheten som forfatter har Gerd Brantenberg arbeidet som lektor i Drammen, Oslo og København. Brantenberg er feminist, og er og har vært aktiv i mange foreninger. Hun ble medlem av Norsk Kvinnesaksforening i 1963 og var blant de yngre medlemmene av Norsk Kvinnesaksforening som startet Nyfeministene i 1970, som innledet den andre feminismebølgen i Norge. Senere var hun også aktiv ved kvinnehusene i Oslo og København. Hun har startet krisesentre og hatt styreverv i Norsk Lektorlag og Den norske Forfatterforening. Hun har også vært styremedlem i Norges første forening for homofile, Det norske forbundet av 1948 og aktiv i Lesbisk bevegelse i både København og Oslo.

Forfatterskap 
Allerede i 1973 ga hun ut sin første roman, og i 1977 kom satiren Egalias døtre, som har blitt oversatt til flere andre språk. Siden 1982 har hun vært forfatter på heltid.

Romanen Egalias døtre (1977) handler om et «omvendt samfunn» der kvinnerollene og mannsrollene er byttet om. Boken er solgt i flere hundre tusen eksemplarer over hele verden, og er oversatt til mange språk. 

I 1979-1989 kom St. Croix-trilogien. Den første boken i trilogien, Sangen om St. Croix (med undertittelen En bok om en by (1948-55)), ble Brantenbergs litterære gjennombrudd. Trilogien ble fullført med Ved fergestedet (utgitt i 1985, undertittel Skjebner om en skole (1955-60)) og For alle vinder (utgitt i 1989, undertittel En roman om en jente (1960-65)). 

Gjennom disse tre romanene beskrives de tre søstrene Gjarms oppvekst i Fredrikstad. St. Croix er bydelen der hovedpersonen bor med sin familie. I bøkene behandles temaer som klasseforskjeller, kjønnsroller, familievold, alkoholisme og gryende seksuell oppvåkning. Opplevelsene av å ha familiemedlemmer som stod på okkupasjonsmaktens side under krigen er også behandlet. Samtidig inneholder bøkene nære og varme portretter av barna som berøres av disse tildels dramatiske temaene. Brantenberg har uttalt at romanene er skrevet med inspirasjon i hennes egen familiehistorie. Trilogien fikk svært gode kritikker og gjorde at flere lesere fikk øynene opp for Brantenbergs forfatterskap.

Barneboken Ompadorastedet (1992) er en fortelling hentet fra samme univers som St. Croix-trilogien. Søstrene Gjarms historier fra fantasiverdenen de har bygget opp sammen er hovedtemaet i barneboken.

Brantenberg har skrevet romanen Augusta og Bjørnstjerne (1997) om sin oldemors hemmelige forlovelse med dikteren Bjørnstjerne Bjørnson. Oldemoren Augusta Mjøen var datter på storgården Gjøvik gård, som i dag huser Gjøvik Museum.

I 2003 ga Brantenberg ut romanen Landssvikersken. Kvinne mellom to land. På nytt brukte hun sin familiehistorie som utgangspunkt for skjønnlitteratur. Romanens hovedperson Cläre Emilie ("Emmi") var en bifigur i St. Croix-trilogien, der leserne møtte henne som farmor til trilogiens hovedperson. I Landssvikersken fortelles historien om den tyske kvinnen fra en velstående familie i Magdeburg, som i 1893 gifter seg med kjemikeren Hans Rudolf Gjarm fra en storgård på Gjøvik. Kjemikeren blir i tidens løp rasebiolog, og Emmi støtter sin manns ideologi og virke. Politisk tiltrekkes Emmi av Hitlers propaganda. Brantenberg har modellert Emmi og Hans Rudolf med sine egne besteforeldre som forelegg; hennes farmor Cläre giftet seg i 1893 med rasebiologen Jon Alfred Mjøen. Forfatteren sår i boken tvil om sider av landsvikoppgjøret som fant sted i Norge etter krigen. Romanen fikk blandet mottagelse av anmelderne, som gjennomgående mente at boken tar opp interessante spørsmål, men at forfatteren hadde lagt boken for stort opp og at romanfigurene tildels ble pappfigurer i stedet for levende mennesker.

Verk 

 Opp alle jordens homofile (1973)
 Egalias døtre, Pax Forlag (1977)
 Ja, vi slutter (1978)
 Sangen om St. Croix. En bok om en by (1948-55) (1979)
 Favntak (1983)
 Ved fergestedet. Skjebner om en skole (1955-60) (1985)
 På sporet av den tapte lyst (1986, sammen med andre forfattere)
 For alle vinder. En roman om en jente (1960-65) (1989)
 Eremitt og entertainer. Forfatteren møter sitt publikum (1991)
 Ompadorastedet (1992)
 Augusta og Bjørnstjerne (1997)
 Landssvikersken. Kvinne mellom to land (2003)

Priser 
 Mads Wiel Nygaards legat (1983)
 Thit-prisen, dansk (1986)
 Sarpsborgprisen (1989)

Referanser

Eksterne lenker 
 Presentasjon av Gerd Brantenberg i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
 Digitaliserte bøker av Brantenberg og om Brantenberg hos Nasjonalbiblioteket

Personer fra Oslo
Norske romanforfattere
Medlemmer av Norsk Kvinnesaksforening
Forkjempere for homofiles rettigheter
Norske kvinnesaksforkjempere
Au pairer
Norske aktivister