Språk

Denne artikkelen handler om språk generelt. For menneskelig bruk av språk, se naturlig språk.

Et språk er et dynamisk sett av synlige, hørbare eller følbare symboler for kommunikasjon og elementer som brukes for å manipulere dem. Språk kan også henvise til bruken av slike systemer som et generelt fenomen. Eksempler på språk er naturlig språk (menneskelige enkeltspråk, for eksempel norsk), kunstige språk (for eksempel esperanto) og programmeringsspråk (for eksempel Java).

Menneskespråk 

Menneskespråk omtales vanligvis som naturlige språk, og vitenskapen om menneskespråk kalles lingvistikk. Den vanligste progresjonen for menneskespråk er at de først snakkes, deretter skrives, og at grammatikken så blir studert.

Naturlige språk lever, dør ut, endrer seg og flytter seg fra sted til sted. Et språk som ikke lenger endrer seg regnes som et utdødd språk. Språk som er levende, som altså er i stadig endring, kalles moderne språk.

Språk som opprinnelig stammer fra det samme språket, tilhører samme språkfamilie. De største språkfamiliene er indoeuropeiske språk, sinotibetanske språk og nigerkordofanske språk.

Å sette et prinsipielt skille mellom to språk er ofte umulig. For eksempel er noen dialekter av tysk veldig like noen dialekter av nederlandsk. Overgangen fra ett språk til et annet i samme språkfamilie er ofte gradvis. Det finnes flere tusen språk i verden i dag, men det nøyaktige antallet er omstridt.

Kunstige språk

Konstruerte språk 
Flere personer eller grupper har konstruert egne kunstige språk, av praktiske, eksperimentelle, personlige eller ideologiske grunner. Internasjonale hjelpespråk blir som regel laget med tanke på at de skal være lettere å lære enn naturlige språk, for eksempel esperanto. Andre blir konstruert for å skulle være mer logiske enn naturlige språk; et eksempel på dette er lojban.

Diverse forfattere, som for eksempel J.R.R. Tolkien, har skapt forskjellige fantasispråk. Et av Tolkiens språk heter quenya. Det har sitt eget alfabet, finsk ble brukt som modell for fonologi og syntaks. Mark Okran ble i 1983 leid inn av Paramount Pictures for å skape et språk til serien Star Trek, med der fant han opp klingonsk. Han organiserte setningsoppbyggingen i rekkefølgen objekt, verb, subjekt. Han lånte fonetiske lyder fra indianske språk. Målsettingen var å få klingonsk til å virke så fremmedartet som mulig. I 1985 ga Okrand ut ordboken «The Klingon Dictionary». Én ting var at klingonsk ble brukt i nye filmer og sesonger av TV-serien «Star Trek». Noe helt annet var entusiasmen språket vakte blant fansen. Og hvordan interessen spredte seg og ble forvaltet på kreativt vis. Kort sagt; klingonsk ble faktisk tatt i bruk.

Formelle språk 

Matematikk og informatikk benytter formelle språk. De er konstruerte språk, som for eksempel programmeringsspråk eller beskrivelsesspråk. Som regel er de sammensatt av tegnkjeder, definert av en formell grammatikk og med mer eller mindre utførlig semantikk.

Programmeringsspråk 

Et programmeringsspråk er et spesialtilfelle av formelle språk som kan brukes til å kontrollere oppførselen til en maskin, vanligvis en datamaskin, og få den til å utføre spesifikke oppgaver. Programmeringsspråk defineres med syntaktiske og semantiske regler, for å definere henholdsvis strukturen og betydninga til språket.

«Ordfattige» og «ordrike» språk 
Forskjellige språk kalles gjerne ordfattige eller ordrike etter hvor mange forskjellige ord og nyanser man kan bruke i uttrykkelsen. Når man sammenligner to språk kan de ha ulike grader av nyanser på ulike områder, og for eksempel har norsk flere nyanser enn engelsk på noen områder mens det er motsatt på andre områder. For eksempel har norsk svært mange ord for ulike typer snø.

Bertrand Besigye har uttalt at han er kritisk til hvordan universitet, høyskoler og massemedia reduserer språket, og mener at de dyrker et «pragmatisk minimalistisk norsk med forkorta uttrykk» slik at norsk er i ferd med å bli et mer ordfattig språk.

Kommunikasjon mellom dyr 

Begrepet «dyrespråk» blir ofte brukt for måten dyr kommuniserer på. De aller fleste lingvister regner ikke disse kommunikasjonsmetodene som «språk», men betegner dem som «dyrekommunikasjon», fordi kommunikasjonen mellom dyr er grunnleggende forskjellig fra menneskelig språk. Noen forskere har imidlertid forsøkt å motbevise dette gjennom eksperimenter med å lære sjimpanser å snakke. Karl von Frisch mottok nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1973 for sitt bevis på at bier har språk og dialekter.

Se også 

 Ortografi
 Semantikk
 Lingvistikk
 Etymologi
 Grammatikk
 Syntaks
 Fonologi
 Morfologi

 Hjelpespråk
 Fiksjonsspråk
 Dialekt
 Sosiolekt
 Etnolekt
 Idiolekt
 Kronolekt
 Sexolekt

 Oversettelse
 Dagligtale
 Barnespråk
 Sjargong
 Slang
 Vulgærspråk
 Domenetap

 Liste over enkelte språk og språkfamilier

Referanser

Litteratur 
 David Crystal: The Cambridge Encyclopedia of Language. Cambridge, Cambridge University Press (1997). ISBN 0-521-55050-5
 K. Katzner: The Languages of the World. New York, Routledge (1995), ISBN 0-415-11809-3
 Steven Pinker: "Words and Rules: The Ingredients of Language." (1999), ISBN 0-297-81647-0
 Geoffrey Sampson: "Schools of Linguistics." Hutchinson, London (1980), ISBN 0-8047-1084-8

Eksterne lenker 
 

NB: De fleste lenkene er på engelsk.
 The language Forum
 Mark Rosenfelder's Metaverse, mer enn 4000 språk og dialekter, med tallene en til ti i hvert språk
 Språkmuseum
 Ethnologue, verdens språkkatalog
 NoComprendo, spansk online
 LingoTeach, GPL hjelp for å lære språk
 Rosettaprosjektet: informasjon om verdens språk (på engelsk)
 Unesco - Endangered Languages
 Unesco
 Dyrelyder på forskjellige språk (på engelsk)

 
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha