alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Sundøybrua

Sundøybrua er ei fritt frambygg-bru i Leirfjord kommune i Nordland. Brua forbinder stedet Sundøya på øya Alsten med fastlandet. Brua har en lengde på 538 meter og et hovedspenn på 298 meter. Seilingshøyden er 43,5 meter. Brua ble åpnet for trafikk den 9. august 2003 og er en del av fylkesvei 220.

Historikk
Sundøybrua ble bygget av entreprenørene NCC og Reinertsen Anlegg i et arbeidsfellesskap. Prosjektleder var Kurt-Eirik Dishington Johnsen, Reinertsen Anlegg. Byggeleder for Statens vegvesen, Nordland var Hallgeir Skog. Brua kostet 176 millioner kroner.

Beslutningen om å bruke så mye penger på en bruforbindelse til et sted med færre enn 150 innbyggere skjedde ikke uten diskusjon. Det avgjørende argumentet var at Sundøya fikk ikke fastlandsforbindelse sammen med resten av Alsten da Helgelandsbrua ble åpnet i 1991, siden fjellene på Alsten gjør at veiene på øya ikke er knyttet sammen. Befolkningen på Sundøya mente derfor at det var rett og rimelig at de også fikk sin fastlandsforbindelse.

Byggematriale
Det ble ved byggingen av Sundøybrua brukt betong av typen C65 og LC60. Det er ved prosjektet pumpet lettbetong i en avstand på over 120 meter.

Det ble importert tilslag for lettbetong fra Stalite i USA. Sundøybrua ble i august 2003 åpnet av daværende samferdselsminister Torild Skogsholm. Det ble på Sundøya holdt en stor fest for den lokale befolkningen som var veldig glad for etter en lang kamp å få sin bru ferdig.

Trivia
I januar 2008 hadde Sundøybrua en birolle i episode 2 i serien Uti vår hage 2 på NRK1. Brua var avbildet i panorama og illustrerte forbindelsen mellom Ødøy og fastlandet.

Se også
Helgelandsbrua

Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Eksterne lenker
 Structurae om Sundøybrua
 Bilde av brua sett fra sør.

Fritt frambygg-broer
Veibroer i Nordland
Veier i Leirfjord
2003 i Norge
Broer åpnet i 2003
Brigaden i Nord-Norge

Brigaden i Nord-Norge eller Brig N var en norsk hæravdeling dannet da Tysklandsbrigaden ble trukket hjem i 1953. Brigaden var i mange år en hovedkomponent i det norske landforsvaret, spesielt invasjonsforsvaret mønstret mot Sovjetunionen. Avdelingen ble lagt ned i 1996. Forkortelsen Brig N brukes i Forsvaret i dag om Brigade Nord.

Historie 
Stortinget besluttet 26. juni 1952 å avvikle engasjementet i Tyskland og etablere to brigader i Norge, en i sør og en i nord. Grunnen var den stadig økende spenningen i den kalde krigen. Norge trengte å etablere et troverdig forsvar i nord, og hadde ikke midler til både å delta i okkupasjonen av Tyskland og å holde en stående brigade hjemme.

Forsvarsstudien av 1992 konkluderte med at et endret trusselbilde ikke rettferdiggjorde å ha en stående brigade, og Brig N ble satt i mobiliseringsstatus i 1995. Underavdelingene gikk så inn i 6. divisjon.

En kjent offiser som tjenestegjorde i Brigaden i Nord-Norge er den senere forsvarssjefen, general Sigurd Frisvold.

Avdelingene 
Brigaden (Brig N) var satt opp med en infanteribataljon på Setermoen, en i Øverbygd og en i Harstad. Stabs- og støtteavdelingene på brigadenivå, bl.a Sambandskompaniet, MP-troppen, Forsyningskompaniet og Brigadestabskompaniet, var stasjonert i Heggelia leir på Bardufoss.

Rusta leir var underlagt Heggelia leir. I Rusta leir var bl.a. Transportkompaniet, Våpenteknisk kompani og Lett luftvernartilleribatteri (LLAbtt) lokalisert.

I Øverbygd var det i tillegg til infanteribataljonen en motorisert eskadron og Kløvkompaniet i Maukstadmoen leir. Like ved var Holmen leir med et ingeniørkompani. Disse avdelingene utgjorde Skjold garnison, og infanteribataljonen bemannet også Brennfjell leir og Helligskogen leir i Skibotndalen.

Stasjonert i Setermoen leir var en bataljon med middelstungt feltartilleri, rakettbatteri og sanitetstjeneste (sanitetskompani) som delvis betjente det lokale sykehuset Brigadesykehuset i Nord-Norge. Sykehuset tok mot pasienter fra distriktet, og ga anledning til praktisk opplæring av vernepliktige på de fleste nivåer.

Uniform  
Soldatene i Brig N var utstyrt med en uniform til daglig bruk (arbeidsuniform), en feltuniform og en permisjonsuniform i tillegg til privat treningsdress og blå tildelt kortbukse.

Permisjonsuniformen var en battledress av den typen Hæren brukte på den tiden. Soldatene bar et avdelingsmerke (Brigaden i Nord-Norge) på venstre overarm. Infanterisoldatene hadde blå beret til permisjonsuniformen og et avdelingsmerke som viste hvilken infanteribataljon de hørte til. Permisjonsuniformen ble også brukt ved vakttjeneste i hovedleirene.

Feltdisiplin 
Feltavdlingene var utstyrt med knappeduktelt som ble kneppet sammen av syv enkeltmannsduker. Et sjudukstelt kunne romme et lag og tjente som bivuakk for dette. Infanteriet var fotsoldater som også ble flyttet med andre transportmidler enn feltmarsj. Både lastebiler, feltvogner og helikoptre ble brukt for å få avdelingene i stilling i felten.

Bildegalleri

Litteratur

Se også 
 Brigade Nord
 6. divisjon
 Vassdal-ulykken

Referanser 

Norske nedlagte militæravdelinger
Forsvaret i Troms og Finnmark
Etableringer i 1953
Opphør i 1996
Tetum

Tetum er et austronesisk språk som snakkes på øya Timor, og er offisielt i landet Øst-Timor. Enkelte av dialektene er meget påvirka av portugisisk, det andre offisielle språket i Øst-Timor, både i ordforråd og grammatikk.

Referanser 

Sentraløstlige malayopolynesiske språk
Språk i Indonesia
Språk på Øst-Timor
Bardonecchia

Bardonecchia er en kommune i Alpene i den italienske provinsen Torino i regionen Piemonte. Kommunen har 3037 innbyggere (2004). Den ligger vest for Susa i dalen av samme navn (Susadalen), og er omgitt av høye fjelltopper som rager opp til høyder på over 3000 moh – P. Valfredda 3051 moh, C. Cardiola 3124 moh, P. Bagna 3129 moh, C. de la Planetta 3149 moh). 

Nær småbyen Bardonecchia begynner den eldste av jernbanetunnelene gjennom Alpene, den 13,7 km lange Fréjustunnelen (1871) som kommer ut ved Modane på fransk side. En moderne motorveitunnel følger en parallell trasé.

Selve byen Bardonecchia ligger 1312 moh, ved Bardonecchia-strømmen, en liten sideelv til Dora Riparia, og der fire mindre daler møtes, Rochemolles, Fréjus, Rho og Valle Stretta. 

Det historiske senter (Borgovecchio) ligger elevert og tilbaketrukket; en nyere bydel (Borgonuovo) er vokst frem rundt jernbanestasjonen. Byens vekst skyldes blant annet tollvesenet (den er en grenseby mot Frankrike), kommunikasjonslogistikk og turisme. Den er en av de større småbyene i Susadalen. 

Kommunen har dessuten kommunefraksjonene Lez Arnaus, Melezet, Millaures og Rochemolles. Nabokommunene er Avrieux, Bramans, Exilles, Modane, Névache og Oulx. Stedets katolske vernehelgen er Sant'Ippolito, hvis årlige liturgiske minnedag er den 13. august.

Under Vinter-OL 2006 var konkurransene i snøbrett lagt til Bardonecchia.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunefraksjonen Mélezets hjemmeside (på fransk)
 Informasjoner hos comuni-italiani.it (italiensk)
 Fotografier

 

Kommuner i Storbyområdet Torino
The International Tussler Society

The International Tussler Society er det musikalske sideprosjektet til nåværende, forhenværende, og assosierte medlemmer av det norske rock-bandet Motorpsycho. Disse medlemmene er representert ved kunsternavnene Charlie Bob Bent, Snakebite Ryan, Duellin' Flint Gebhardt, «K. K.» Karlsen, Barry «Space» Hillien, Chickenshakin' Lolly Hanks Jr og Ringo 'Fire' Karlsen.
Bandet spiller fortrinnsvis musikk innenfor sjangeren country og sørstatsrock. Den første platen, Soundtrack from The Tussler, kom i 1994 og utga seg for å være lydsporet til en obskur italiensk spaghetti-western film. Plata inneholdt blant annet country-versjoner av Motorpsycho-låter som «Babylon», «Hogwash» og «Sunchild».

I 2004 kom oppfølgeren Motorpsycho presents: The International Tussler Society. Denne platen var innspilt i Lars Liens studio i Stugudal, Larsville, og trakk på tydelige referanser til både country og sørstatsrock. Platen ble kåret til beste «Americana»-utgivelse i desember-nummeret av det internasjonale musikk- og filmbladet UNCUT, og gikk rett inn som nummer 1 på VG-listen. Alle eksemplarer av platen, både på vinyl og CD, inneholdt en DVD med dokumentaren «Yee-Haw, Yee-Haw, Laila and the Seven Tusslers». Dokumentaren inneholder opptak fra innspillingen av platen, og ble filmet av den lokale filmskaperen Frode Dreier.

Diskografi 
 Soundtrack from The Tussler (dBUT, 1994/Stickman, 2003)
 Motorpsycho Presents: The International Tussler Society (Sony, 2004)

Eksterne lenker 
 Adressa.no – Showdown i Stugudal
 Adressa.no – Loven vest for Lamon
 Adressa.no – Tre timer i ville vesten

Norske musikkgrupper
Cellegift

Cellegift eller cytostatika er en samlebetegnelse på medisiner mot ulike kreftsykdommer. Cellegift gis for å bekjempe kreftcellen, eventuell drepe den. Vanligvis angripes cellenes DNA-metabolisme for å forhindre at den kan dele seg på nytt. Siden også kroppens friske celler er mottakelige for cellgiftens virkning har den mange og til dels alvorlige bivirkninger. Medisinen gis intravenøst i form av drypp eller sprøyter, eller i form av tabletter. Behandlingsform, dosering og antall cellegiftkurer avhenger blant annet av typen kreftsykdom som behandles og dennes utbredelse i kroppen.

Høydosebehandling
Når cellegiftbehandlingen har et kurativt mål (altså å fjerne all kreft) gis som regel doser som er så høye som mulig i forhold til hva pasienten kan forutsettes å tåle. Dette beregnes blant annet etter vekt, alder og blodverdier. Særlig barn tåler høye doser med cellegift ved behandling av kreft.

Særlig ved en del kreftsykdommer i blod og lymfe (leukemi, lymfom),  kan det være aktuelt å gi såkalt høydosebehandling med autolog stamcelletransplantasjon (HMAS-behandling), hvis dette kan gi utsikt til å kurere pasienten. Pasienten må da avgi stamceller fra benmargen før behandlingen og ligge i isolat. Cellegiften vil ødelegge benmargen og dermed produksjonen av hvite blodlegemer slik at immunforsvaret blir borte. Etter behandlingen sprøytes stamceller tilbake i kroppen og produksjonen av hvite blodlegemer kommer igang igjen.

Lavdosebehandling
Cellegiftbehandling gis også som behandling for å kontrollere kroniske kreftsykdommer, men da i andre doser. Det er blitt noe vanligere å gi enkelte cellegifter for andre sykdommer, for eksempel noen former for leddgikt.

Bivirkninger

Cellegiftbehandling har en rekke bivirkninger. De vanligste er håravfall, kvalme og tretthet. Andre bivirkninger kan være stikking i fingertuppene og tærne, og sterilitet. De fleste bivirkningne forsvinner etter avsluttet behandling, dette vil også avhenge noe av alder og fysikk. Vanligvis gis medisiner som demper bivirkningene (kvalmestillende midler, hormoner) sammen med cellegiftkurene.

Andre forhold

Det har i noen land blitt mulig å få forskrevet medisinsk cannabis for å lindre bivirkningene av cellegift.

Se også
Kjemoterapi

Referanser

Eksterne lenker

 Kreftforeningen/Cellegift
 Cellegiftbehandling - infeksjonsforebyggende råd til lavrisikopasienter (Prosedyre fra Nettverk for kunnskapsbaserte fagprosedyrer)
 Cytostatika - administrering og avfallshåndtering (Prosedyre fra Nettverk for kunnskapsbaserte fagprosedyrer)
 Cytostatika - gravide, ammende og andre spesielle hensyn (Prosedyre fra Nettverk for kunnskapsbaserte fagprosedyrer)
 Cytostatika - håndtering av søl (Prosedyre fra Nettverk for kunnskapsbaserte fagprosedyrer)
 Cytostatika - opplæring og godkjenning av sykepleiere (Prosedyre fra Nettverk for kunnskapsbaserte fagprosedyrer)

Medisin
Onkologi
Hilde Hagerup

Hilde Børresen Hagerup (født 26. februar 1976 i Tromsø) er en norsk forfatter. Hun har hovedsakelig skrevet ungdomsbøker, men høsten 2005 ga hun ut sin første voksenroman, Lysthuset. 

Familien flyttet tidlig fra Tromsø til Viker utenfor Fredrikstad. Hun begynte tidlig å skrive, og fikk utgitt sin første novelle bare 14 år gammel. Da hun var 17, flyttet hun til Wales for å gå på  Atlantic College, og deretter studerte hun verdenshistorie ved University of London.

Bibliografi 

 Bølgebiter – ungdomsroman (1998)
 Høyest elsket – ungdomsroman (2000)
 Agatha Christie: en biografi for ungdom – sakprosa (2001)
 Løvetannsang – ungdomsroman (2002)
 Ikke mat sjimpansene – ungdomsroman (2004) (sammen med Charlotte Glaser Munch og Ragnfrid Trohaug)
 Lysthuset – roman (2005)
 Bittet – ungdomsroman (2007)
 Jeg elsker deg – ungdomsroman (2009)
 Alt som er galt med Georg – ungdomsroman (2010)
 Virginia Woolf – faktabok for ungdom (2011)
 Du biter ikke – ungdomsbok, Aschehoug (2013)
 Barnet mitt – Magikon (2015)
 Som hennes dager var : et portrett av Anne Karin Elstad – biografi, Aschehoug (2018)

Barnebok-serie
 Mesterdetektiv Tim & Co. 1 : Mysteriet med den forsvunne diamanten – barnebok, med Klaus Hagerup Aschehoug (2012) 
 Mesterdetektiv Tim & Co. 2 : Påskemysteriet – barnebok, med Klaus Hagerup Aschehoug (2013)
 Mesterdetektiv Tim & Co. 3 : Pil og bue-mysteriet – barnebok, med Klaus Hagerup Aschehoug (2013) 
 Mesterdetektiv Tim & Co. 4 : Bursdagsmysteriet – barnebok, med Klaus Hagerup, Aschehoug (2014)
 Mesterdetektiv Tim & Co. 5 : Nissemysteriet – barnebok, med Klaus Hagerup, Aschehoug (2014)
Barnebok-serie
 Bestefar og jeg 1 : Sparer til hund – barnebok, Aschehoug (2017) 
 Bestefar og jeg 2 : Seiler vår egen sjø – barnebok, Aschehoug (2018) 
Ungdomsbok-serie
 Spøkelsene på Frostøy 1: Bak Dødsfjellet – ungdomsroman (2011)
 Spøkelsene på Frostøy 2: Ulvene kommer – ungdomsroman (2012)
 Spøkelsene på Frostøy 3: Den kalde vinden – ungdomsroman (2013)
 Spøkelsene på Frostøy 4: Hvite mareritt – ungdomsroman (2014)
 Spøkelsene på Frostøy 5: Oppgjøret – ungdomsroman (2015)

Priser 
 Kultur- og kirkedepartementets debutantpris for barne- og ungdomslitteratur 1998, for Bølgebiter
 Sonja Hagemanns barne- og ungdomsbokpris 2002, for Løvetannsang
 Norsk litteraturkritikerlags barnebokpris  2002, for Løvetannsang
 Skolebibliotekarforeningens litteraturpris 2003, for Løvetannsang
 Kultur- og kirkedepartementets litteraturpris for barne- og ungdomslitteratur 2007, for Bittet
 Kulturdepartementets pris for fagbøker 2011, for Virginia Woolf
 Teskjekjerringprisen 2018

Referanser

Kilder 
 Presentasjon av Hilde Hagerup i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 
 
  Om Hilde Hagerup på Aschehougs hjemmeside
  Hilde Hagerup i NRK Forfatter
  Hilde Hagerup i Ungdommens forfatterleksikon (txt.no)

Norske barnebokforfattere
Norske forfattere av ungdomsbøker
Vinnere av kulturdepartementets barnebokpriser
Personer fra Tromsø kommune
Personer fra Fredrikstad kommune
Ekstremfeminisme

Ekstremfeminisme er et begrep benyttet om ytterliggående feministiske grupper som propagerer hat mot menn. I offentlig diskusjon i Sverige har det vært brukt for å referere til de synspunkter organisasjonen ROKS og sosiologen Eva Lundgren står for. 

Feminisme
Samenes Folkeforbund

Samenes Folkeforbund (SFF, nordsamisk Sámiid Álbmotlihttu (SÁL)) er et samisk politisk parti i Norge. Partileder er Liv Olaug Slettli.

Samenes Folkeforbund (SFF) ble stiftet i Baukop i Porsanger 3. juli 1993. Det er engasjert i arbeidet for likeverd for alle samer i Sápmi.

Samenes Folkeforbund er en av to samiske kultur- og hovedorganisasjoner som består av lokallag og direktemedlemmer. Et lokallag er en forening tilsluttet Samenes Folkeforbund. Lokallagene arrangerer aktiviteter og kurs og prosjekter for sine medlemmer i nærmiljøet. Hva slags aktiviteter man vil ha er det opp til lokallagets medlemmer å bestemme. Noen aktiviteter har hovedfokus på det sosiale og å bli kjent med andre, framheve og videreføre den samiske kulturen, språket og samfunnslivet.

Mange lokallag er med å arrangere Samefolkets Dag, 6. februar. Andre ting som gjøres er å arrangere kurs, drive informasjonsarbeid om samiske spørsmål, politisk påvirkning i lokale miljøer, prosjekter og mye mer. Hvert år får lokallagene i henhold til vedtekter utbetalt grunnstønad og aktivitetstilskudd. I tillegg kan lokallagene søke om prosjektmidler fra SFF og  andre instanser. Disse pengene bruker man på aktivitetene man ønsker å gjennomføre. I 2016 har Samenes Folkeforbund 13 lokallag i hele landet med hovedvekt i de nordligste fylkene.

Referanser

Eksterne lenker 
 Hjemmesiden til Samenes Folkeforbund

Politiske partier i Norge
Etableringer i 1993
Samiske organisasjoner
Kamphelikopter

Et kamphelikopter er et militært helikopter som er beregnet på å angripe mål på bakken.  Bevæpning inkluderer som regel et roterende maskingevær eller maskinkanon og panservernmissiler eller raketter. Noen helikoptre kan i tillegg bevæpnes med luftvernmissiler for selvforsvar.

Kamphelikoptre brukes for å gi nærstøtte til egne styrker eller på egen hånd patruljere etter fiendtlige panserstyrker.

Eksempler 

Eksempler på moderne kamphelikoptre inkluderer:

 AH-1 Cobra
 Mil Mi-24
 AH-64 Apache
 Eurocopter Tiger
 Mil Mi-28 Havoc
 Kamov Ka-50
 Kamov Ka-52 Alligator

NATO har lenge anmodet Norge om å anskaffe kamphelikoptre, noe som vil kunne gi mer fleksible kapasiteter blant annet knyttet til forsvar av olje- og gassinstallasjoner. Innkjøp av kamphelikoptre var sist oppe i Stortinget i 2000–2001. Norge har en kvote på 24 kamphelikoptre etter Avtalen om konvensjonelle styrker i Europa (CFE-avtalen), som tallfester øvre begrensninger på fem kategorier militært materiell: artilleri, stridsvogner, pansrede kampvogner, jagerfly og kamphelikoptre.

 
Luftfartøytyper
Høle

Høle er et tettsted og en tidligere selvstendig kommune ved Høgsfjorden i Rogaland fylke. Høle er nå en bydel i Sandnes. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar .

Tidligere kommune 
Kommunen ble fradelt Strand som et eget formannskapsdistrikt i 1842. Ved fradelingen av Forsand som egen kommune 1. januar 1871 ble kommunenavnet endret ved kongelig resolusjon fra Høgsfjord til Høle. Høle hadde da 1 122 innbyggere.

1. januar 1965 ble det meste av Høle med 926 innbyggere slått sammen med Høyland og Sandnes kommuner samt det meste av Hetland kommune til den nye Sandnes kommune. Samtidig ble Oltesvik krets med 37 innbyggere overført til nye Gjesdal kommune.

Tettsted og kommunikasjoner 

Høle ligger i landlige omgivelser på vestsiden av Høgsfjorden og består av grunnkretsene Bratthetland, Ims, Høle og Tengesdal. Bydelen har aktive idrettslag og en grunnskole (1.-10. klasse), Høle barne- og ungdomsskole. Denne ble grunnlagt så tidlig som i 1863, og har rundt 170 elever (2016). Skolen er den siste av to i kommunen som har nynorsk som hovedmål.

Riksvei 13 passerer bygda og fra Lauvvik, like ved Høle, går det ferge til Ryfylke. Det er to ferjeavganger i timen til Oanes og turistferje (bare sommerstid) og hurtigbåt i Lysefjorden til Lysebotn. Fra Oanes er det en kort biltur til Prekestolhytta, som er utgangspunktet for en tre timers vandring til Preikestolen. Riksvei 508 starter fra rv. 13 på Høle og går til Oltedal i Gjesdal og via andre fylkes- eller riksveier til Sandnes sentrum.

Det er bussforbindelse fra Lauvvik og Høle til Sandnes sentrum.

Referanser

Eksterne lenker 
Høle kommune på Arkivportalen.no 

Tidligere kommuner i Rogaland
Bydeler i Sandnes
Tettsteder i Rogaland
Norske kommuner etablert i 1871
Chirk Castle

Chirk Castle er et slott i Wrexham i Wales, som ble bygget i 1295 av Roger Mortimer, 1. jarl av March som en del av Edvard I av Englands nettverk av festninger i det nordlige Wales. Den bevokter inngangen til Ceiriog Valley, og ligger nær byen Chirk.

I 1595 kjøpte Thomas Myddelton den eldre slottet for 5000 pund. Hans sønn, Thomas Myddelton of Chirk Castle, var parlamentarianer i første del av den engelske borgerkrigen, men under Cheshireoppstanden i 1659 skiftet han side og ble rojalist. Etter restaurasjonen ble hans sønn Thomas baronet av Chirk Castle. 

Slott i Wales
Wrexham
National Trusts eiendommer i Wales
Rimi

Rimi var et kjedekonsept innen dagligvarehandel. Rimi ble startet i 1977 av Stein Erik Hagen under navnet RIMI 500 og med slagordet «Enklest er billigst». I begynnelsen hadde hver butikk et sortiment med bare 500 forskjellige produkter. Etter en tid ble det utvidet til 800, og navnet ble endret til RIMI 800. Etter ytterligere et par år ble varesortimentet utvidet igjen, og butikkene fikk navnet RIMI (senere Rimi).

I 1992 solgte Hagen 30 prosent av kjeden til svenske ICA AB, før han senere solgte ytterligere 15 prosent til samme selskap. I 1998 inngikk Hagen og ICA en avtale om å selge halve konsernet til nederlandske Koninklijke Ahold. I 2004 solgte Hagen sin siste eierandel (20 prosent) til ICA og Koninklijke Ahold. 

I juni 2011 hadde kjeden 276 butikker i Norge. Butikkene ble drevet både som franchise og som filialer eid og drevet direkte av ICA-konsernet. Rimi hadde per august 2011 en markedsandel i det norske dagligvaremarkedet på 5,9 prosent. På slutten av 2000-tallet ble alle kjedens butikker bygget om, samtidig som kjeden byttet grafisk profil. Dette var et tiltak man gjennomførte for å snu den negative utviklingen Rimis markedsandel hadde.

De siste årene inngikk Rimi i selskapet ICA Norge, som i oktober 2014 ble solgt til Coop Norge. Den siste Rimi-butikken forsvant i 2016.

Referanser

Eksterne lenker
 Arkivert hjemmeside fra 2016
 Arkivert hjemmeside fra 2005
 Arkivert hjemmeside fra 1999

Norske detaljistselskaper
Dagligvarekjeder
Selskaper etablert i 1977
Selskaper opphørt i 2016
Skorve

Skorve er et fjell i Seljord kommune, der toppen (Gøysen) er  meter over havet, med en primærfaktor på 760 meter. Østsiden av fjellet er avgrenset av Flatdal og på vestsiden av Kivledalen.

Det er merkede turløyper over fjellet, de mest populære turstiene går fra Kivledalen.

Spådomsnuten / Spådomsklaven 
På østsiden av Skorve ned mot Flatsjå er det en del av fjellet som kalles Spådomsnuten, eller Spådomsklaven. Og det sies at den dagen tre søstre fra Flatdal gifter seg på samme dagen vil denne delen av fjellet rase ut i Flatsjå. Andre sier at det skal skje når det har blitt by mellom Vallaråi og Bygdaråi. Da vil det bli skapt en flodbølge som skylder innover hele Flatdal og helt opp til Nutheim, ifølge sagnet.

Flyvrak 
Under andre verdenskrig den 9. september 1944 styrtet et alliert fly av typen B24 Liberator like under Gøysen. Flyet skulle levere forsyninger til hjemmestyrkene.

16. oktober 1944 styrtet et tysk passasjerfly av typen Ju 52-3/m på Hestnutan. 15 personer omkom.

Se også 
 Flystyrten ved Skorve i 1944 (Liberator)

Referanser

Eksterne lenker
 Informasjonsside om flyene som styrtet under andre verdenskrig
 Flystyrten på Hestnutan, 1944 (Junkers)
 Rutebeskrivelse for en tur på Skorve

Fjell i Seljord
Fjell over 1000 meter