alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Tveit skisenter

Tveit skisenter er et alpinanlegg i Kristiansand kommune. Anlegget ble påbegynt i 1972 av entusiaster fra Ve skole. Sentralt i dette var lærer Svenn Johannessen og rektor Øyvind Harket. Anlegget fikk skitrekk og teknisk utstyr inkludert snøproduksjon og løypeprepareringsutstyr i 1985. Skitrekket ble offisielt åpnet den 6. januar 1986. Anlegget driftet bra frem til 1990, men grunnet mange grønne vintre var det laber aktivitet de neste ti årene. Anlegget ble overført til Tveit Idrettslag i 1997, og de står i dag som eneste eier av anlegget. Anlegget har de senere årene blitt oppgradert med betydelig økt snøproduksjonskapasitet, flere og mer fleksible maskiner samt generell oppjustering. I 2012/2013 var det 94 driftsdager i anlegget.

Eksterne lenker 
 Offisielle nettsider 

Skianlegg i Norge
Idrettsanlegg i Kristiansand
Alpinanlegg i Norge
Tuddal kraftverk

Tuddal kraftverk er et vannkraftverk i Tuddal i Hjartdal kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Det er et småkraftverk som utnytter et fall på 248 meter i den lille elven Kyrkjeåi.

Kraftverket sto ferdig i 2011, og har installert effekt på 1,6 MW. Årsproduksjon er 4,5 GWh.

Det er installert en stor og en liten peltonturbin.

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Kraftverk i Hjartdal
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 2011
Star Stable

Star Stable Online er et MMORPG onlinespill med fokus på hestehold som hovedsakelig henvender seg til yngre spillere. Det drives av det svenskeide selskapet Star Stable Entertainment AB. Spillet har i 2020 satt en aldergrense på 12 år. Spillet, som oppgis å ha rundt en halv million brukere hver måned i over hundre land, er abonnementsbasert utover begynnernivået.

Referanser

Eksterne lenker
 

MMORPG
Videospill utviklet i Sverige
Sissel Morken Gullord

Sissel Morken Gullord (født 29. august 1974) er en norsk musiker, sanger og artist.

Hun spiller tradisjonelle norske folkemusikkinstrumenter som bukkehorn og neverlur. Hun spiller bukkehorn i Disneys animasjonsfilm Frost. Hun bidrar med egne improvisasjoner i tillegg til filmmusikken av Christophe Beck.

Sissel spiller også i Civilization VI. Her representerer hun den norske sivilisasjonen med lokal tradisjonsmusikk fra hennes hjemsted, spilt på bukkehorn. Mye av denne musikken finnes på «Norwegian Bukkehorn», musikk utgitt digitalt 2016, på iTunes, Tidal, Spotify og annet.

Hun vant Landskappleiken 2013 med lurspill i klassa for andre eldre folkemusikkinstrumenter.

Gullord har hovedfag som utøvende musiker fra Norges musikkhøgskole med waldhorn som hovedinstrument. Som en av få hornister i Norden har hun også spesialisert seg på å spille naturhorn, altså barokkhorn og klassisk naturhorn.

Gullord bor på Biri og arbeider som frilansmusiker.

Referanser

Eksterne lenker 
 Gullords nettsider

Norske musikere
Fødsler i 1974
Bergens Mekaniske Verksteds skole

Bergens Mekaniske Verksteds skole var en skole opprettet i Bergen i 1856, etter pålegg fra Stiftsdireksjonen.Skolen ble på folkemunne kalt Verksskolen, og ble nedlagt rundt 1915.

Historie 
Ifølge skoleloven av 1827 var nemlig alle verk med flere enn 30 arbeidere forpliktet til å opprette skole for arbeidernes barn. Sogneprest Grønvold var den som først begynte å øve press for å få både Bergens Mekaniske Verksted og Strømmens Støperi til å etablere en skole. Han skrev gjentatte brev til styrene for de to bedriftene med henvisninger til skoleloven. Skolenkom i 1856, men sognepresten var ikke fornøyd med den. Lokalet var lite, trekkfullt og lytt, og læreren var ikke utdannet som «seminarist».

Da skolehuset brant ned i 1866 måtte elevene en periode gå på Årstad sogns skole på Haukeland. Sognepresten forsøkte nå å få Bergens Mekaniske Verksted og Strømmens Støperi til å bygge hver sin skole, men de bestemte seg til slutt for å gå sammen om å bygge en skole på Ny Krohnborg.

Den nye skolen var et enetasjes trehus med to klasserom i 1.etasje og lærerbolig i 2.etasje. I 1869 var det 113 elever ved skolen og to lærere. En mannlig lærer underviste de eldste elevene, og en kvinnelig underviste de yngste. På grunn av mangel på klasserom ble det innført både formiddags- og ettermiddagsundervisning. Skolen slet lenge med stort fravær. Dette skyldtes at mange av barna arbeidet i fabrikkene i Solheimsviken. Barnearbeid var utbredt på denne tiden. Dette ble det ført bedre kontroll med etter at Det stedlige fabrikktilsynet begynte å holde oppsyn med arbeidsforholdene i fabrikkene.

Elevtallet på Verksskolen økte stadig, og skolen ble snart overfylt. Også Haukeland skole var sprengt og det ble derfor vedtatt å bygge en ny skole. Solheim skole sto ferdig i 1884 og arbeiderbarna fra Strømmen Støperi ble nå overført hit. Verksskolen på Ny Krohnborg ble i 1892 utbedret og påbygd en etasje. Dette hadde bl.a. sammenheng med skoleloven av 1889, som stilte strengere krav både til skolebygninger og undervisning.

Verksskolen ble nedlagt rundt 1915 og bygningen ble i noen år brukt som bolig for arbeidere ved BMV. Huset gikk senere over i privat eie og ble revet i 1978.

Arkivet etter Bergens Mekaniske Verksteds skole er oppbevart ved Bergen Byarkiv.

Litteratur 
 Bing, Just: Aarstads historie. BHFSkr. 28/1922.

Eksterne lenker 
 Artikkel i Bergen Byarkivs Historier fra en bydel - Årstad skrevet av Mona Nielsen
 Bergen Byarkiv

Skoler i Bergen
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1856
Opphør i 1915
1856 i Norge
Havneingeniøren i Bergen

Havneingeniøren i Bergen, opprettet i 1890, var en teknisk avdeling av Bergen havnevesen. Havneingeniørens hovedoppgave var blant annet å bygge, vedlikeholde og reparere havneanlegg.

Historie 
Frem til midten av 1800-tallet bestod havnen i Bergen hovedsakelig av sjøvendte næringsbygg (sjøboder) hvor lasten ble levert direkte fra båtene. Båter som lå og ventet på tur for å bli slept til kai, eller som skulle ligge noen dager, ble fortøyd til bøyer på Vågen. Dette ble endret med dampskipene, som kunne gå til og fra kai selv. Overgangen fra seil til damp, økning i handelen, større rute- og passasjertrafikk, vekst i anløpstonnasjen etc., førte til et økende krav om større kaier, bedre laste- og losseinnretninger, flere vareskur og dypere grunner.
 
Tidligere var det private entreprenører som stod for utbygging av kaier. Etter hvert begynte havnevesenet å bygge sine kaier selv. Det ble starten på en ny tid, med behov for  spesialisering, teknisk ekspertise og flere ansatte. Den 1. april 1890 ble derfor Bergens første havneingeniør, Arthur M. Hansen, ansatt. Han var underlagt stadsingeniøren og sidestilt havnefogden. Fra 1915 ble havneingeniørvesenet en egen administrasjon, direkte underordnet magistrat og havnestyre.
 
I 1973 ble havnefogden og havneingeniøren slått sammen til en administrasjon, med en havnesjef som leder.

Arkivet etter havneingeniøren i Bergen blir oppbevart ved Bergen Byarkiv. Arkivet inneholder informasjon om bygninger og anlegg som skulle reises i havnen, samt den administrative delen av virksomheten. Videre finnes det en god del fotografier som forteller om havneingeniørens ulike prosjekter fra 1890-tallet og fram til 1973. 

I 2014 ble arkivene etter havnevesenet i Bergen innlemmet i Norges dokumentarvliste.

Litteratur 
 Berg, Adolph: Bergens Havnebetjenters Forening 1908-26.april-1933. Bergen 1933
 Fossen, Anders Bjarne: Bergen havn gjennom 900 år I. Bergen 1985
 Geelmuyden, Carl & Schetelig, Haakon (red.): Bergen 1814-1914, bd. II. Utgitt av Bergen kommune 1915
 Hartvedt, Gunnar Hagen: Bergen byleksikon. Bergen 1994
 Haaland, Anders: Bergen havn gjennom 900 år II. Bergen 2005
 Korsvold, Jens: Bergens Havnebetjenters Forening 1908-1958. Bergen 1958

Eksterne lenker 
 Havneingeniøren - oppslagsverket oVe, artikkel av  Ine Merete Baadsvik og Ragnhild Botheim, Bergen Byarkiv.
 Bergen og omland Havnevesen
 Artikkel om havnevesenet i Bergen  av Ine Merete Baadsvik, Bergen Byarkiv
 Havnevesenet i Bergen innlemmet i Norges dokumentarvliste, Kulturrådet

Bergen havn
Artikler i sjøfart-prosjektet
TV6 Norge (MTG)

TV6 Norge er en norsk underholdningskanal eid av mediekonsernet Viaplay Group. Ifølge MTG selv skal kanalen være «en underholdnings- og livsstilskanal hovedsakelig rettet mot moderne, voksne kvinner». En tilsvarende norsk kanal med samme navn eksisterte fra 1995 til 1996. 

Typisk programinnhold er mat, hjem og bolig, talkshow, dramaserier og filmer, som ikke tidligere er vist på andre norske fjernsynskanaler. TV6 er en søsterkanal til kanalene TV3 og TV3+ Norge

TV6 distribueres på Allentes egen parabolplattform, via Riks-TV, Telia, Telenor og Altibox.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden til TV6 Norge

Viasat
Norske TV-kanaler
TV-kanaler etablert i 2013
Filosofiåret 1882

Filosofiåret 1882 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1882.

Hendelser

Publiseringer

Fødsler 
15. januar - Florian Znaniecki, polsk filosof og sosiolog (død 1958)
21. januar - Pavel Florenskij, russisk prest, teolog, religionsfilosof, matematiker og vitenskapsmann (død 1937)
31. januar - Ferdinand Ebner, østerriksk filosof (død 1931)
19. februar - Nicolai Hartmann, tysk filosof (død 1950)
28. februar - José Vasconcelos, meksikansk forfatter, filosof og politiker (død 1959)
14. april - Moritz Schlick, tysk fysiker og filosof (død 1936)
27. juni - Eduard Spranger, tysk pedagog, psykolog og filosof (død 1963)
8. juli - René Le Senne, fransk filosof og psykolog (død 1954)
11. juli - Leonard Nelson, tysk matematiker og filosof (død 1927)
11. september - Anders Vilhelm Lundstedt, svensk filosof (død 1955)
18. november - Jacques Maritain, fransk filosof (død 1973)
10. desember - Otto Neurath, østerriksk filosof, sosiolog og økonom (død 1945)
16. desember - Zoltán Kodály, ungarsk komponist, lingvist og filosof (død 1967)

Dødsfall 
4. januar - John William Draper, vitenskapsmann, filosof og fysiker fra USA (født 1811)
17. mars - František Klácel, tsjekkisk forfatter, filosof, pedagog og journalist (død 1808)
26. mars - Thomas Hill Green, britisk filosof (født 1836)
13. april - Bruno Bauer, tysk filosof, bibelkritiker og forfatter (født 1809)
20. april - Tuiskon Ziller, tysk filosof og pedagog (født 1817)
27. april - Ralph Waldo Emerson, filosof og dikter fra USA (født 1803)
17. august - Václav Bolemír Nebeský, tsjekkisk dikter og filosof (født 1818)
14. september - Shmuel Schneersohn, russisk filosof, mystiker og prest (født 1834)
13. oktober - Joseph Arthur de Gobineau, fransk diplomat, forfatter og filosof (født 1816)
Antonio Fulci, italiensk jurist og filosof (født 1810)

Se også 
Filosofi på 1800-tallet

Referanser
Carpopenaeus

Carpopenaeus callirostris
 Carpopenaeus garassinoi
 Carpopenaeus peterbuergeri
 Carpopenaeus septemspinatus

Carpopenaeus er en utdødd slekt av reker som levde i mesozoikum. De regnes til en egen familie, Carpopenaeidae. 

Fire arter er kjent: C. peterbuergeri (Tyskland, tithonium i sen jura), C. callirostris og C. septemspinatus (Libanon, cenomanium i sen kritt) og C. garassinoi (Libanon, santonium i sen kritt).

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Fossilworks – Carpopenaeus

Dendrobranchiata
Krepsdyr formelt beskrevet i 1945
Utdødde dyr
Edith Guillaume

Edith Sussanne Antonie Guillaume (født 14. juni 1943 i Bergerac i Frankrike, død 11. september 2013) var en dansk mezzosopran som oppnådde en lang karriere på Den Jyske Opera og ikke minst på Det Kongelige Teater.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Edith Guillaume, kvinfo.dk. Besøkt 15. nov. 2013

Danske operasangere
Danske skuespillere
Personer fra departementet Dordogne
Filosofiåret 1865

Filosofiåret 1865 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1865.

Hendelser

Publiseringer

Fødsler 
17. februar – Ernst Troeltsch, tysk filosof, historiker og teolog (død 1923)
1. november – Arthur Drews, tysk filosof (død 1935)
13. desember – Ángel Ganivet, spansk filosof, forfatter og diplomat (død 1898)
Abraham Isaac Kook, russisk rabbiner og filosof (død 1935)

Dødsfall 
19. januar – Pierre-Joseph Proudhon, fransk filosof, sosiolog og økonom (født 1809)
9. februar – Emiliano Avogadro della Motta, italiensk politiker og filosof (født 1798)
15. oktober – Andrés Bello, venezuelansk poet, filosof og pedagog (født 1781)
16. november - Gaetano Sanseverino, italiensk presbyter, teolog og filosof (født 1811)
Kilstraumen

Kilstraumen er et sted i Austrheim kommune i Hordaland. Stedet ligger plassert ved innseilingen sørover fra Fensfjorden til en indre skipsled i retning Bergen. Farvannet her danner en god havn, med en smal åpning mot leden sørover. Denne leden fortsetter over Lurefjorden og videre gjennom Radsundet i retning Bergen. Her var det mindre værhardt enn ytre led, og passet til mindre og mellomstore båter.  Ved Kilstraumen er tidevannsbevegelsen så sterk at all trafikk måtte vente på medstrøm.

Dette var et strategisk punkt for plassering av gjestgiveri, handelsplass og roskifte for skyssbåter. Senere ble det anløpssted for dampskipene som trafikkerte strekningen Bergen - Nordhordland, og Austrheims første poståpneri ble etablert her i 1871. 

Kilstraumen er en del av et stort verneverdig kulturlandskap av nasjonal interesse. Hordaland fylkeskommune har i 2017 definert Lurefjorden med tilstøtende arealer som et verneverdig kulturmiljø, med navnet "Den indre farleia". Området er nå klassifisert som et Kulturhistoriske landskap av nasjonal interesse med navnet Den Indre Farleia (K416). 

Et skjær i straumen forårsaket flere havarier. Det ble fjernet da dampskipstrafikken startet.

Langs leia mot Bergen var det også gjestgiverier på Bruknappen og Alverstraumen.

Kilstraumen er første gang omtalt i Håkon Håkonsons saga først på 1200-tallet. 
I 1704 besøkte kong Frederik IV Kilstraumen.

Referanser 

Sjøfart i Vestland
Bosetninger i Austrheim
Sund i Vestland
Artikler i sjøfart-prosjektet
Mette Nord

Mette Nord (født 14. januar 1959, fra Drammen) er en norsk hjelpepleier, arbeiderpartipolitiker og fagforeningsleder. Hun er fra 2013 leder av Fagforbundet. 

Nord har bodd i Vennesla, en kort tid i Sulitjelma og senere i Porsgrunn. Hun er utdannet helsefagarbeider, og ble tillitsvalgt fra 1983, men har siden 1988 vært tillitsvalgt på heltid. Hun tok videregående utdannining samtidig med helsefagadministrasjon på Handelshøyskolen BI. Hun var fylkesleder for Norsk Helse- og Sosialforbund i Telemark fra 1988 og ble senere nestleder i Fagforbundets lokale avdeling i Telemark. Hun ble valgt inn i den sentrale ledelsen i Fagforbundet fra 2005, og som nestleder i Fagforbundet i 2009 frem til hun i 2013 ble valgt til Jan Davidsens etterfølger i organisasjonen. 

Hun var varastortingsrepresentant fra Telemark for Arbeiderpartiet fra 2005 til 2013. Stoltenbergs andre regjering var hun i ni måneder statssekretær ved Statsministerens kontor, og hadde i denne perioden permisjon fra Fagforbundet.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske fagforeningspersoner
Statssekretærer fra Ap
Statssekretærer i Regjeringen Stoltenberg II
Fagforbundet
Personer fra Drammen kommune
Personer tilknyttet Landsorganisasjonen i Norge
Kalsabø kraftverk

Kalsabø kraftverk er et vannkraftverk i Brattlandsdalen i Suldal kommune i Rogaland fylke.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 90 meter i Kalsabøåa.

Installert effekt er 90 kW. Årsproduksjon er 0,6 GWh.

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase

Mikrokraftverk i Rogaland
Kraftverk i Suldal
Suldalsvassdraget
Kraftverk etablert i 2000
Line Andersen

Line Andersen (født 1973) er en norsk journalist fra Oslo.

Hun har vært programleder for NRK Sport og 17. mai-sendingen på NRK TV. Hun ledet NRKs sjakk-sendinger fra Magnus Carlsens første VM-kamp i 2013 frem til 2019, og fikk tildelt Norges Sjakkforbunds hederstegn i gull i 2018. Hun var nominert til publikumsprisen under Gullruten 2018 og i klassen beste kvinnelige programleder under Gullruten 2019 for sendingene under VM i sjakk 2018. Hun har tidligere jobbet i P4 Radio Hele Norge. 

Line Andersen deltok som intervjuer i målområdet i Discoverys alpintsendinger fra OL i Beijing i februar 2022. Andersen er én av ti deltagere i sesong 14 i realityprogrammet 71° nord – Norges tøffeste kjendis som skal ha premiere på TVNorge i september 2022.

Se også 

 Line Andersen-saken

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske sportsjournalister
Programledere for NRK
Personer fra Oslo
TV-prisen
71° nord-deltakere
Averøya kobberverk

Averøy kobberverk, opprinnelig Averøen Kobberwærk, er et tidligere gruveselskap som utvant kobber på 1800-tallet.

Litteratur
 Hans Grøn Bull: Noget om Quernæss og Grib paa Nordmøer, 1817

Eksterne lenker
 Lokalhistoriewiki: Averøya kobberverk
 Hans Grøn Bull: «Noget om Qvernæss og Grib paa Nordmøer»
 Statsarkivet i Trondheim: Averøens Kobberverk

Bergverksmuseer i Norge
Tidligere norske industriselskaper
Historiske kobberverk
Averøys historie
Næingsliv i Averøy
Bjørn Hemmer

Bjørn Hemmer (født 10. mars 1939 i Arendal) er en norsk professor i nordisk litteratur. 

Bjørn Hemmer ble cand.mag. i 1964, og lic.philos. i 1970 på avhandlingen Keiser eller Galiléer: Konfliktstrukturen i Henrik Ibsens diktning 1850–1873 (utg. 1970). Han var professor i nordisk litteratur ved Universitetet i Trondheim i 1972–76 og i 1981–82, førsteamanuensis ved Høgskolen i Agder fra 1976, dosent samme sted fra 1982, og professor fra 1991 til han ble pensjonist i 2008.

Hemmer har særlig arbeidet med emner knyttet til Ibsens dramatiske diktning. Sentrale bøker i hans faglige forfatterskap er Brand, Kongsemnerne, Peer Gynt. En studie i Ibsens romantiske diktning (1972), Ibsen og Bjørnson (1978), og Ibsen: Kunstnerens vei  (2003).

Sammen med professor Vigdis Ystad redigerte han i flere år serien Contemporary approaches to Ibsen.

Bjørn Hemmer mottok Grimstads første Ibsen- og Hamsun-pris, som ble opprettet i Ibsenåret 2006.

I 2022 mottok han Vilhelm Krag-prisen.

Bibliografi 
 Keiser eller Galiléer: Konfliktstrukturen i Henrik Ibsens diktning 1850–1873 (1970).
 Brand, Kongsemnerne, Peer Gynt. En studie i Ibsens romantiske diktning (1972).
 Ibsen og Bjørnson (1978).
 Sørlandet og litteraturen (1995).
 Ibsen: Kunstnerens vei  (2003).

Referanser

Eksterne lenker 

Professorer ved Universitetet i Agder
Norske litteraturprofessorer
Medlemmer av Det Norske Videnskaps-Akademi
Ibsenforskere
Kågsundet

Kågsundet (kvensk: Pangalannuora) er et sund som går mellom øyene Arnøya og Kågen i Skjervøy kommune og forbinder Lyngen i vest med Kvænangen i øst. I nordvest går Grunnfjorden med bygda Arnøyhamn inn og i sørvest går sundet Kjølmangen mellom øyene Kågen og Vorterøya. I nordøst går Lauksundet utover mellom øyene Arnøya og Laukøya og i sørøst har vi Skattørsundet mellom øyene Kågen og Skjervøya. På det smaleste mellom Singla på Arnøya og Vittnes på Kågen er sundet 1 300 meter bredt. Fjellene stiger bratt opp på begge sider av sundet. Singeltinden på Arnøya er 743 meter høy, og den nordligste av Kågtindan går opp til 999 meter.

Hovedskipsleia og hurtigruteleia går gjennom Kågsundet.

Det er tatt initiativ for en undersjøisk tunnel under Kågsundet mellom Vittnes på Kågen og Haugen på Arnøya samt bru til Laukøya (Arnøy og Laukøyforbindelsen).

Referanser 

Sund i Troms og Finnmark
Lauksundet

Lauksundet er et sund som går mellom øyene Arnøya og Laukøya i Skjervøy kommune. I sør grenser det mot Kågsundet. På det smaleste ved Hamnnes på Laukøya er sundet 600 meter bredt. Langs det meste av sundet ligger på Arnøya bygda Lauksletta mens Nikkeby ligger i sørenden av sundet på Laukøya. På Laukøya finner vi videre nordover de fraflyttede bygdene Hamnnes, Storelva og Hellnes.

I forbindelse med initiativ for en undersjøisk tunnel under Kågsundet mellom Kågen og Arnøya, er det i planene også tatt med bru fra Hamnnes på Laukøya over til Lauksletta på Arnøya (Arnøy og Laukøyforbindelsen).

Referanser 

Sund i Troms og Finnmark
Maursundet

Maursundet (kvensk: Maarnuora, nordsamisk: Márnuorri) er et sund som går mellom Maurneshalvøya på fastlandet i Nordreisa kommune og øya Kågen i Skjervøy kommune. I sørvest grenser det mot sundet Kjølmangen og i nordøst munner sundet ut i Reisafjorden. På det smaleste helt i sørvest er sundet 850 meter bredt. Langs den sørvestre delen av sundet ligger på Kågen bygda Maursund mens Hamneidet ligger midtveis i sundet på fastlandssiden.

Under sundet går den 2 122 meter lange Maursundtunnelen som på det dypeste er 92,5 meter under havnivå. Tunnelen ble åpnet 6. juli 1991 og erstattet fergeforbindelsen mellom Hamneidet på fastlandet og Flåten på Kågen.

Referanser 

Sund i Troms og Finnmark
Skjervøys geografi
Nordreisas geografi
Søsterhjemmet

Søsterhjemmet var en popgruppe fra Rognan i Nordland, først kjent som Boys Are Back og deretter Idle House.

Idle House sang på engelsk på sitt selvfinansierte debutalbum, men etter at de fikk kontrakt med Tylden & Co. i 1994, ble tekstene skrevet på norsk. Etter et album for Tylden & Co. skiftet Idle House navn til Søsterhjemmet, omtrent samtidig med at de fikk ny bassist, Torkild Sitter. Navneskiftet kom delvis av at bandet foretok en musikalsk stilendring og det faktum at et norsk navn føltes riktigere når tekstene var norske. Søsterhjemmet bosatte seg i Trondheim i 1995.

Søsterhjemmet fikk en hit med «Su-su-susa i hodet» sommeren 1997, produsert av Ulf Risnes fra Tre Små Kinesere. Den toppet Norsktoppen på NRK flere ganger på rad, og lå på 2.-plass på Hit 40 flere uker på rad. De var nominert til Spellemannprisen i 1998 i kategoriene årets popgruppe og årets låt, og hadde rykte som et bra liveband, med en rekke festival- og klubbjobber både hjemme og ute.

Bandets fjerde album ble igjen finansiert og utgitt av bandet selv, og hadde tittelen «I dag, i går, i morra» (2001). Da hadde bandet holdt på i elleve år, og de bestemte seg for å ta en pause og bedrive andre musikalske aktiviteter i stedet.

Norske popgrupper
Band etablert i 1990
Oslo sentrum baptistkirke

Oslo sentrum baptistkirke (tidl. Oslo 1. baptistkirke) ligger i Hausmanns gate 22, i Hausmannsområdet i utkanten av Oslo sentrum.

Kirkebygget 
Kirketomten ble kjøpt i 1886 og kirken ble innviet i 1898. Den har ca. 120 sitteplasser i kirkerommet og ca. 80 på galleriet. Mye av utsmykningen er laget av Alfred Holte, som var medlem av menigheten. Bygningen har fire etasjer, pusset fasade og detaljer i nyromansk stil. Arkitekt var Marius Finstad Leyell. Kirken ligger inne i et kvartal som for øvrig rommer Elvebakken videregående skole, med fasade mot Hausmanns gate.

Oslo 1. baptistmenighet 
Oslo 1. baptistmenighet ble grunnlagt i 1884. Den har ca. 300 medlemmer i 2013. Menigheten har jevnlig gudstjenester på karensk, siden mange menighetsmedlemmer tilhører dette minoritetsfolket i Myanmar. Cirka halvparten av burmeserne i Norge er baptister.

Referanser

Litteratur 
 Oslo byleksikon

Eksterne lenker 
Menighetens nettsted 

Kirker i Oslo
Menigheter i Oslo
Bydel Grünerløkka
Mats Danielsen

Mats Danielsen (født 28. september 1992) er en norsk politiker som representerer Fremskrittspartiet. Han ble første gang innvalgt i Stavanger bystyre i 2011 og er fraksjonsleder i kommunalstyret for kultur og idrett. Danielsen har i tillegg vært formann i Rogaland FpU siden 2012. Danielsen er utdannet IT-konsulent  og jobber i Eye-share. 

Danielsen har tidligere uttrykt sterke sympatier for Israel igjennom sitt arbeide i Fremskrittspartiets Ungdom.

Folkevalgte verv 
 2011–2015 Medlem i Stavanger bystyre
 2011–2015 Medlem i arbeidsutvalget for kommunalstyret for kultur og idrett i Stavanger kommune
 2011–2015 Medlem i Kommunalstyret for kultur og idrett i Stavanger kommune
 2011–2014 Medlem i Hundvåg bydelsutvalg i Stavanger kommune
 2011–2015 Nestleder i Stavanger kommunes kunstutvalg

Partiverv 
 2014– Varamedlem i Fremskrittspartiets Ungdoms sentralstyre
 2012– Vararepresentant i Stavanger Fremskrittspartiet
 2012– Fylkesformann i Rogaland Fremskrittspartiets Ungdom
 2010–2011 Formann i Stavanger Fremskrittspartiets Ungdom

Kilder 
 Ekte mørkeblå fra Hundvåg  – Aftenbladet.no

Lokalpolitikere i Stavanger
FrP-politikere i Rogaland
Tillitsvalgte i FpU