alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
1876



Begivenheter 

 14. februar – Alexander Graham Bell søker om patent på telefonen. Det samme gjør Elisha Gray.
 25. februar – Kristoffer Nilsen Svartbækken Grindalen ble som den siste i Norge henrettet ved halshogging.
 27. februar – Japan tvinger Korea til å signere Ganghwatraktaten.
 7. mars – Alexander Graham Bell fikk patent på telefonen.
 10. mars – Alexander Graham Bell foretar den første telefonsamtalen.
 25. juni – Slaget ved Little Bighorn – Sioux-indianerne slo Oberstløytnant George Armstrong Custer
 1. juli – Statistisk sentralbyrå opprettes.
 21. juli – Store Skagastølstind blir besteget for første gang, av William Cecil Slingsby.
 1. august -  Colorado USA blir tatt opp som den 38. delstaten i USA.

Fødsler 
 8. februar – Paula Modersohn-Becker, tysk maler (d. 1907)
 2. mars – Pave Pius XII (d. 1958)
 7. mars – Edgar Evans, britisk polfarer (d. 1912)
 29. mars – Friedrich Adolph Traun, tysk tennisspiller (d. 1908)

 29. april – Zewditu av Etiopia. etiopisk keiserinne (d. 1930)
 26. april – Fridthjov Anderssen, norsk komponist (d. 1937)
 3. juni – Jose Palma, filippinsk dikter (d. 1903)

 7. august – Mata Hari, nederlandsk danser og spion (d. 1917)
 14. august – Aleksandar Obrenović, serbisk konge (d. 1903)

 22. november – Jack London, amerikansk forfatter (d. 1916)
 21. november – Olav Duun, norsk forfatter (d. 1939)
 23. november – Manuel de Falla, spansk komponist (d. 1946)

 25. desember – Muhammad Ali Jinnah, politiker og grunnlegger av Pakistan (d. 1948)

Dødsfall 
 24. februar – Joseph Jenkins Roberts, liberisk president (f. 1809)
 25. februar – Kristoffer Nilsen Svartbækken Grindalen, den siste personen som er blitt henrettet i Norge for forbrytelser begått i fredstid (f. 1804)
 1. juli – Mikhail Bakunin, russisk forfatter (f. 1814)

Sport
 Den engelske fotballklubben Middlesbrough blir stiftet.

Litteratur 
 Émile Zola – Son Excellence Eugène Rougon

1876
1863



Begivenheter

Første halvår
 10. januar – Den første delen av Londons undergrunnsbane åpner (fra Paddington til Farringdon Street).
 22. januar – Polakker krever i et manifest gjenopprettelse av en egen stat 
 8. februar – Preussen allierer seg med Russland for å slå ned den polske oppstanden
 10. februar – Alanson Crane tar patent på brannslukningsapparatet.
 30. mars – Prins Wilhelm Georg av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg blir valgt til kong Georg I av Hellas.
 23. mai – Den tyske politikeren Ferdinand Lassalle grunnlegger Allgemeiner Deutscher Arbeiterverein (ADAV), som regnes som forløperen til SPD.
 7. juni – Mexico by blir erobret av franske tropper.
 20. juni – Vest-Virginia utskilles fra Virginia og blir USAs 35. delstat.

Andre halvår
 15. november – Kong Fredrik VII av Danmark dør og etterfølges av sønnen Christian IX.
 19. november – Abraham Lincoln holder den berømte Gettysburg-talen.

Uten dato
 Londons undergrunnsbane åpnet, som verdens første metrosystem.
 New Zealands første jernbane åpner
 De første fotballreglene blir laget av London FA
 Cognachuset Camus etableres
 Borge skole (Porsgrunn) blir grunnlagt.

Fødsler 
 14. januar – Richard Outcault, amerikansk tegneserieskaper (d. 1928)
 21. mai – Gunnar Berg, norsk maler (d. 1893)
 22. juni – Gottlieb von Jagow, tysk politiker (d. 1935)
 21. juli – Richard Henle, tysk misjonær (d. 1897)
 28. september – Karl, portugisisk konge (d. 1908)
 31. oktober – Tom Ketchum, amerikansk cowboy og kriminell (d. 1901)
 30. november – Andrés Bonifacio, filippinsk opprørsleder (d. 1897)
 7. desember – Pietro Mascagni, italiensk komponist (d. 1945)
 12. desember – Edvard Munch, norsk maler (d. 1944)
 15. desember – Axel Danielsson, svensk politiker (d. 1899)

Dødsfall 
 25. mai – Peter Andreas Munch, norsk historiker, født 1810. Død i Roma.
 26. juli – Sam Houston, en amerikansk politiker, general og president i Republikken Texas.
10. juli — Clement Clarke Moore, amerikansk dikter, født 1779 i New York. Død i Newport i delstaten Rhode Island.

Litteratur
 Henrik Ibsen; – Kongs-Emnerne, med meloditillegg: «Margrethes Vuggesang» av Emma Dahl.

1863
1858



Begivenheter 
 Den fransk-britiske krigen mot Kina tar slutt
 Ottawa blir Canadas hovedstad
 Isambard Kingdom Brunel bygger ferdig dampshipet Great Eastern
 Friedrich Kekulé oppdager at karbonatomer danner kjedeformede molekykler
 Sepoyopprøret i India slås ned
 Den første transatlantiske telegrafkabel tas i bruk
 William Thomson oppfinner speilgalvanometeret
 14. januar – Frankrikes keiser Napoleon III og dronningen blir utsatt for et attentat som slår feil
 26. februar – Generaltraktaten for Afrika blir undertegnet under Berlinkonferansen.
 13. mars – Felice Orsini blir henrettet med giljotin, 
 11. mai – Minnesota blir USAs 32. delstat
 26. juni – Tianjin-traktaten åpner flere kinesiske byer for utenlandske skip og legaliserer opiumshandelen
 19. august – Moldavia og Valakia slås sammen til ett fyrstedømme under Det osmanske rikes overhøyhet
 8. november – Det osmanske rike anerkjenner Montenegros uavhengighet
 23. desember – Serbias regent Alexander Karadjordjevitsj avsettes og Milos Obernovitsj gjeninnsettes som konge i Serbia

Fødsler

Første kvartal 
 6. februar – Henry Appenzeller, amerikansk misjonær (d. 1902)
 17. februar – Georg Stang, norsk offiser og politiker (d. 1907)

 14. mars – Eduard Toll, russisk geolog og polforsker (d. 1902)
 18. mars – Rudolf Diesel, tysk ingeniør og oppfinner (d. 1913)

Andre kvartal 
 23. april – Max Planck, tysk fysiker (d. 1947)
 10. juni – Hans Christian Ørsted Hambro, norsk skolebestyrer (d. 1900)
 16. juni – Gustaf V, svensk konge (d. 1950)

Tredje kvartal 
 1. august – Hans Rott, østerriksk komponist (d. 1884)
 11. august – Christiaan Eijkman, nederlandsk nobelprisvinner i medisin (d. 1930)
 2. september – János Fadrusz, ungarsk billedhugger (d. 1903)
 13. september – Catharinus Elling, norsk komponist (d. 1942)

Fjerde kvartal 
 6. oktober – Eleonora Duse, italiensk skuespiller (d. 1924) 
 15. oktober – John L. Sullivan, amerikansk bokser (d. 1918)
 27. oktober – Theodore Roosevelt, amerikansk president (d. 1919)

 20. november – Selma Lagerlöf, svensk forfatter (d. 1940)

 17. desember – Eva Nansen, norsk mezzosopran (d. 1907)
 23. desember – Giacomo Puccini, italiensk komponist (d. 1924)

Ukjent dato 
 Bill Doolin, amerikansk kriminell (d. 1896)

Dødsfall
 3. januar - Henry Darcy, fransk ingeniør (f. 1803)

Musikk
 Jacques Offenbach – Orfevs i underverdenen, operette

Litteratur 
 The Origin of Species utgis av Charles Darwin
 Bjørnstjerne Bjørnson – Arne
 Ivar Aasen oversetter Soga om Fridtjov den frøkne, som den første sagateksten på nynorsk
 Aasmund Olavsson Vinje begynner å utgi tidsskriftet Dølen

1858
1852



Begivenheter 
 14. januar – President Louis-Napoleon Bonaparte proklamerte en ny fransk konstitusjon.
 17. januar – Storbritannia anerkjent Transvaals uavhengighet.
 25. juli – Den som trolig var den første bemannede ballongferd i Norge fant sted da Ignatz Lassé tok av fra Bygdøy med ballongen  «Samson» og landet ved Dønski i Bærum etter cirka en times ballongferd. 
 3. august – Vasa i Finland ødelegges nesten totalt av brann.
 24. september – Henri Giffard starter det første luftskipet fra Paris.
 8. november – Kautokeino-opprøret

Fødsler

Første kvartal 
 21. januar – Magnus Fredrik Lundgren, svensk språkforsker (d. 1903)
 26. januar – Pierre Savorgnan de Brazza, fransk-italiensk oppdager og koloniadministrator (d. 1905)
 7. februar – Mariano Armellini, italiensk historiker og arkeolog (d. 1896)
 16. mars – Kodama Gentarō, japansk general og politiker (d. 1906)

Andre kvartal 
 15. april – Josef Freinademetz, østerriksk misjonær (d. 1908)
 25. april – Leopoldo Alas y Ureña, spansk forfatter og journalist (d. 1895)
 8. mai – Makonnen Woldemikael Gudessa, etiopisk kongelig (d. 1906)
 11. mai – Charles W. Fairbanks, USAs 26. visepresident (d. 1918)
 14. juni – Carlos Ezeta, salvadoransk president (d. 1903)

Tredje kvartal 
 10. juli – Adolf Thomsen, norsk komponist og musiker (d. 1903)
 13. august – Christian Krohg, norsk maler, forfatter og journalist (d. 1925)
 3. september – Ingebrigt Buaas, norsk advokat, banksjef og politiker (d. 1902)
 28. september – Henri Moissan, fransk kjemiker og nobelprisvinner (d. 1907)

Fjerde kvartal 
 20. oktober – Valdemar Koch, dansk arkitekt (d. 1902)
 15. november – Tawfiq Pasja, egyptisk khediv (d. 1892)
 24. november – Fredrik Borgen, norsk maler (d. 1907)
 15. desember – Henri Becquerel, fransk fysiker (d. 1908)

Ukjent dato 
 Sultan Khalifah bin Said av Zanzibar (d. 1890)

Dødsfall 
 21. mars – Tommaso Bernetti, italiensk kardinal (f. 1779)
 27. november – Ada Byron Lovelace, britisk datapioner (f. 1815)

Litteratur 
 Harriet Beecher Stowe – Uncle Tom's Cabin (1851–1852)

Referanser 

1852
Fastetiden

Fastetiden innledes onsdag (askeonsdag) i den syvende uken før 1. påskedag og varer i 40 dager (søndager telles ikke med). Tiden er til minne om Jesu 40 dagers faste i ørkenen, og 40 er også et tall som tradisjonelt er knyttet til disiplin, hengivelse og forberedelse i Bibelen. Fasten ble tidlig pålagt som en religiøs plikt, men den har senere fått mindre betydning i de protestantiske kirker.

I Den katolske kirke praktiseres fasten fortsatt, i tråd med gamle tradisjoner.

I mange land blir askeonsdag forangått av fetetirsdag, som er den siste dagen i karnevalet.

Se også
 Faste
 Fastelavn

Kristne høytider
Fastetiden
Wisła

Wisła [], (tysk: Weichsel) er en 1 022 kilometer lang elv i Polen. Deler av nedslagsfeltet går inn i Slovakia, Hviterussland og Ukraina. Elven, som er Polens lengste, har sin kilde sør i landet ved fjellet Barania Góra ( moh) i De schlesiske Beskidene. Utgangspunktet blir regnet som stedet der kildeelvene Biała Wisełka («Hvite lillewisła») og Czarna Wisełka («Sorte lillewisła») møtes.

Wisła danner et ca. 2 000 km² stort delta ved Gdanskbukta, og den er Østersjøens mest vannrike tilløp. Elva er lite brukt som transportåre, men er likevel forbundet med Oder, Nemunas og Dnepr via kanaler.

Byer ved Wisła 
Elven passerer Polens hovedstad Warszawa og en rekke andre byer, her oppregnet fra sør mot nord, i strømretningen:

 Wisła, ca. 11 450 innbyggere.
 Ustroń, ca. 15 000 innb.
 Skoczów, ca. 25 000 innb.
 Oświęcim, ca. 41 000 innb.
 Kraków ca. 757 000 innb.
 Tarnobrzeg, ca. 50 000 innb.
 Sandomierz, ca. 25 000 innb.
 Zawichost, ca. 1 800 innb.
 Kazimierz Dolny, ca. 3 600 innb.
 Puławy, ca. 50 000 innb.
 Dęblin, ca. 18 000 innb.
 Góra Kalwaria, ca. 11 000 innb.
 Warszawa ca. 1 700 500 innb.
 Płock, ca. 127 000 innb.
 Dobrzyń nad Wisłą ca. 2 300 innb.
 Włocławek, ca. 120 000 innb.
 Nieszawa, ca. 2 000 innb.
 Ciechocinek, ca. 11 000 innb.
 Toruń ca. 213 000 innb.
 Bydgoszcz ca. 368 000 innb.
 bydel (tidligere by), ca. 76 800 innb.
 Chełmno, ca. 20 800 innb.
 Świecie ca. 25 800 innb.
 Grudziądz, ca. 99 000 innb.
 Nowe, ca. 6 200 innb.
 Gniew, ca. 6 800 innb.
 Malbork, ca. 38 700 innb.
 Tczew ca. 60 000 innb.
 Gdańsk ca. 460 000 innb.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Elver i Polen
Stor-Polen

Stor-Polen (polsk Wielkopolska, latin Polonia Maior) er en historisk region i sentralvestlige del av Polen langs elven Warta, med hovedbyene Poznań, Gniezno og Kalisz.

Stor-Polen utgjorde kjernen i den unge polske middelalderstaten, og regnes derfor ofte for å være Polens vugge. Regionen omfatter store deler av områdene som dreneres av Warta og dens bielver, og kan deles opp i to geografiske hovedområder – innsjøområdet i nord og flatlandet i sør. Det historiske Stor-Polen ligger i dag i det storpolske voivodskap og deler av voivodskapene Lubusz, Kujawy-Pomorze og Łódź.

Området var i begynnelsen kjent under navnet «Polonia» (Polen) – navnet «Polonia Maior» ble tatt i bruk først i det 14.-15. århundre (i motsetning til «Polonia Minor» – Lille-Polen i sør).

Polske regioner
1827



Begivenheter 
 27. februar – Mardi Gras blir feiret for første gang i New Orleans.
 7. april – Den engelske kjemikeren John Walker finner opp fyrstikken.
 1. mai – Georg Simon Ohm utgir boken Die galvanische Kette, mathematisch bearbeitet («Den galvanisk krets undersøkt matematisk», inneholdet er i dag kjent som Ohms lov.

Fødsler

Første kvartal 
 25. januar – Thomas Cathinco Bang, norsk embetsmann og politiker (d. 1902)

 2. februar – Oswald Achenbach, tysk maler (d. 1905)
 9. februar – William Dwight Whitney, amerikansk språkforsker og redaktør (d. 1894)
 15. februar – Francis Pratt, amerikansk ingeniør og oppfinner (d. 1902)
 18. februar – Heinrich Karl Brugsch, tysk egyptolog (d. 1894)
 23. februar – Raffaele Monaco La Valletta, italiensk katolsk kardinal (d. 1896)

 6. mars – Giuseppe Guarino, italiensk katolsk kardinal (d. 1897)
 16. mars – Ferdinand Meldahl, dansk arkitekt og bygningsinspektør (d. 1908)

Andre kvartal 
 5. april – Karl Bomansson, finsk historiker og statsarkivar (d. 1906)

 10. mai – William Windom, amerikansk politiker (d. 1891)
 21. mai – Axel Winge, norsk politiker (d. 1893)
 23. mai – Henry Brougham Loch, britisk offiser (d. 1900)
 26. mai – Ellen Aslaksdatter Skum, samisk deltaker i Kautokeino-opprøret (d. 1895)

 2. juni – Konstantin Pobedonostsev, russisk statsmann og jurist (d. 1907)
 12. juni – Johanna Spyri, sveitsisk forfatter (d. 1901)
 22. juni – Robert Eduard von Hagemeister, tysk jurist og politiker (d. 1902)

Tredje kvartal 
 10. juli – Rasmus Berthelsen, grønlandsk lærer, dikter, komponist og redaktør (d. 1901)
 10. juli – Torstein Reinholdtsen, norsk fisker (d. 1907)
 18. juli – Pierre-Lambert Goosens, belgisk katolsk kardinal (d. 1906)
 22. juli – Johannes Steen, norsk statsminister (d. 1906)

 5. august – Manuel Deodoro da Fonseca, brasiliansk offiser og politiker (d. 1892)

Fjerde kvartal 
 13. oktober – Johan Christian Tandberg Castberg, norsk politiker (d. 1899)
 16. oktober – Arnold Böcklin, sveitsisk maler, tegner, grafiker og billedhugger (d. 1901)
 29. oktober – Marcellin Berthelot, fransk kjemiker og politiker (d. 1907)

 2. november – Paul de Lagarde, tysk bibelforsker og orientalist (d. 1891)
 16. november – Charles Eliot Norton, amerikansk forfatter og kunstprofessor (d. 1908)
 20. november – Achille Manara, italiensk katolsk kardinal (d. 1906)

 9. desember – Joseph-Chrétien-Ernest Bourret, fransk katolsk kardinal (d. 1896)
 20. desember – Emanuel Winge, norsk lege og professor (d. 1894)

Ukjent dato 
 Knud Bergslien, norsk maler (d. 1908)
 Ole Andreas Devold, norsk industrimann (d. 1892)
 Alfred Fich, dansk redaktør (d. 1893)
 Bernt Magnus Kinck, norsk kjøpmann, bankmann og politiker (d. 1890)

Dødsfall 

 26. mars – Ludwig van Beethoven, tysk komponist (f. 1770)
 12. august – William Blake, britisk poet (f. 1757)

1827
Poznań

Poznań () er en av Polens eldste og største byer. Den ligger ved elven Warta, og er hovedstad i det storpolske voivodskap, Poznań-bispedømmet og regionen Stor-Polen. Den har status som distriktsnivåby. Byen ligger mellom Berlin og Warszawa og er et viktig transportknutepunkt, blant annet huser den en internasjonal lufthavn.

Poznań regnes ofte for å være Polens vugge, og var i fortiden landets hovedstad og setet for landets konger. I dag er Poznań et viktig senter for handel, industri, kultur og utdanning. Den er hjemstedet for blant annet 26 institusjoner for høyere utdannelse (deriblant Adam Mickiewicz-universitetet, UAM) med om lag 133 000 studenter. Poznań benevnes ofte som «Polens musikkhovedstad» i reiseguider, hovedsakelig på grunn av korvirksomheten og Henryk Wieniawski internasjonale fiolinkonkurranse, som holdes hvert femte år i byen.

Katedralen i Poznań er landets eldste, og huser gravene til de første polske herskerne: Mieszko I, Bolesław I, Mieszko II, Kasimir I, Przemysł og Przemysł II.

Historie 
Poznań ble grunnlagt som by av polanerne i det 8. århundre. Den kom under piastenes styre i det 10. århundre, og ble et av hovedsentrene i deres rike.

Byen er en av de hypotetiske plassene der Mieszko I – polanernes første historiske hertug – kan ha blitt kristnet i år 966. I 968 ble byen sete for Polens første biskop Jordan, og ble med tiden hovedstad i Stor-Polen. Mieszkos sønn, Bolesław I den modige, ble kronet til Polens første konge i 1025, og Kongeriket Polen ble opprettet.

Byen var kongerikets hovedstad frem til 1039, da den ble brent ned av den tsjekkiske hertugen Břetislav. Hovedstaden ble flyttet til Kraków, og Poznań mistet sin politiske betydning, skjønt den forble et viktig handelssenter.

Byen utviklet seg videre under den polske oppløsningstiden, da den ble hovedstad for de storpolske piaster, og fikk byrettigheter (Magdenburg-rettigheter) i 1253. De gode forholdene som fremmet byens utvikling varte frem til den andre polsk-svenske krig i 1655. Som følge av Polens andre deling kom Poznań, på tysk kalt Posen, under prøyssisk okkupasjon i 1793.

Preussens nederlag mot Napoleon og den storpolske oppstanden i 1806, der polske motstandskjempere gjorde opprør, førte til at byen ble del av Storhertugdømmet Warszawa i 1807. Etter Napoleons nederlag og den etterfølgende Wienerkongressen kom Poznań med Stor-Polen imidlertid tilbake til Preussen.

Kort etter Tysklands nederlag under første verdenskrig, og den storpolske oppstand (1918–1919), ble den Andre polske republikk opprettet, med Poznań som hovedstad i Poznań-voivodskapet.

Under andre verdenskrig ble Polen okkupert av Tyskland, og den polske befolkningen ble utsatt for brutale forfølgelser. Etter krigens slutt har Poznań vært det administrative senter for de omkringliggende områdene, med forandringer av distriktets omfang i 1957, 1975 og 1999. Masseprotestene i Poznań i 1956 (den såkalte Poznań-oppstanden) bidrog sterkt til å liberalisere etterkrigstidens kommunistiske regime, frem til dets endelige fall i 1989.

Vennskapsbyer

Se også 
 Poznańs festning

Eksterne lenker 
 

 
Byer i det historiske Øst-Tyskland
1791



Begivenheter 

 4. mars – Vermont blir USAs fjortende delstat
 3. mai – Polens grunnlov proklameres som den første i Europa og andre i verden.
 27. mai – 22 mennesker omkom etter at Kobberdammen i Trondheim brast.

Fødsler 
21. februar – Carl Czerny, østerriksk pianist, komponist og musikklærer
april – Gjest Bårdsen, norsk forbryter og forfatter
23. april – James Buchanan, amerikansk president (d. 1868)
27. april – Samuel Morse, telegrafens oppfinner (d. 1872)
22. september – Michael Faraday, engelsk fysiker og kjemiker (d. 1867)
26. september – Théodore Géricault, fransk maler (d. 1824)
29. november – Gaetano Donizetti, italiensk komponist (d. 1848)

Dødsfall 
5. desember – Wolfgang Amadeus Mozart, østerriksk komponist (f. 1756)

Referanser 

1791
Museum of Modern Art

Museum of Modern Art (MoMA) i New York er et av verdens viktigste og mest kjente museer for moderne kunst. MoMA ble først åpnet den 27. november 1929. Museet er plassert sentralt på Manhattan, og har nylig gjennomgått en tre år lang renovering, ledet av den japanske arkitekten Yoshio Taniguchi. 

MoMA ansees av mange for å ha en av de beste samlinger av moderne kunst i verden. Blant de mest kjente verkene i samlingen finner vi Vincent van Goghs maleri Stjernenatt, Pablo Picassos Pikene fra Avignon, Claude Monets Vannliljer og Salvador Dalís Minnenes Utholdenhet. Museet har også sentrale arbeider av amerikanske kunstere som Jackson Pollock, Barnett Newman, Jasper Johns, Robert Smithson og Andy Warhol.

Under den kalde krigen ble museet sentralt i CIAs arbeid med å få avpolitisert kunsten for dermed å vinne propagandakrigen mot Sovjetunionen.

Norske kunstnere
I alt 38 norske kunstnere og formgivere er (per 2018) representert i Museum of Modern Art, blant andre:
Edvard Munch
Olaf Væring
Per Krohg
Rolf Nesch
Peter Opsvik
Odd Nerdrum
Jan Groth
Tone Vigeland
Siv Helene Stangeland
Lina Aker
Hanneline Visnes
Hilde Angelfoss Øxseth
Gro Bonesmo
Trine Lise Nedreaas – med verket Forget Me Not
Torbjørn Rødland

Referanser

Eksterne lenker
  (engelsk)

 
Manhattan
Etableringer i 1929
Museer i New York City
Museer etablert i 1920-årene
1929 i USA
Kunstmuseer i USA
Atomnummer

Atomnummer (Z) representerer i kjemi og fysikk antall protoner i en atomkjerne, og angir dermed grunnstoffets plass i periodesystemet. Siden protonene er positivt ladet, angir atomnummeret også antallet elektroner (som er negativt ladet). Atomer med samme atomnummer tilhører samme grunnstoff og har de samme kjemiske egenskapene. Forskjellig antall nøytroner i kjernen endrer ikke atomnummeret, men endrer massetallet som angir kjernens totale antall protoner og nøytroner. Atomer med forskjellig antall nøytroner kalles isotoper.

Historie 
Atomnummeret ble innført av den russiske kjemikeren Dmitrij Mendelejev da han satte opp det første utkastet til periodesystemet i 1869. Opprinnelig var atomnummeret ganske enkelt grunnstoffets løpenummer i tabellen, som var ordnet etter atomvekt. Det ble imidlertid klart at for å få tabellen til å stemme, måtte jod og tellur bytte plass slik at de kjemiske egenskapene stemte overens med «nabostoffene». I 1913 foreslo den nederlandske hobbyfysikeren Anton van den Broek at sorteringen og atomnummeret skulle bestemmes av atomets elektriske ladning, og ikke atommasse. Dette synet ble senere bekreftet av Henry Gwyn Jeffreys Moseley som fant en sammenheng mellom atomnummeret og grunnstoffets røntgenspektrum. Dette gjorde at Moseley konkluderte med at atomnummeret har nøye sammenheng med atomkjernens beregnede elektriske ladning – det vil si antall protoner. Moseley kunne på bakgrunn av dette fastslå at den kjemiske serien lantanoidene måtte omfatte 15 grunnstoff – hverken mer eller mindre – noe som innen datidens kjemi ikke var innlysende.

Se også
 Ioner
 Moseleys lov

Referanser 

Kjemiske egenskaper
Atomfysikk
Dimensjonsløse størrelser
Numre
Bor (grunnstoff)

Bor er et grunnstoff med atomnummer 5 og kjemisk symbol B.

Historie 
Forbindelser av bor (fra arabisk buraq og persisk burah) har vært kjent i tusener av år. I oldtidens Egypt ble borforbindelser brukt i mumifiseringsprosessen, og i Romerriket ble det brukt i glassproduksjon. I Kina ble borforbindelser brukt til emalje på keramikk.

Bor ble ikke isolert før 1808 av Humphry Davy, Joseph Louis Gay-Lussac og Louis Jacques Thénard. Renheten de oppnådde var ca. 50 %. Ingen av dem forsto at det dreide seg om et grunnstoff. Det var den svenske kjemikeren Jöns Jakob Berzelius som identifiserte bor som et grunnstoff i 1824. Rent bor ble første gang fremstilt av den amerikanske kjemikeren W. Weintraub i 1909.

Egenskaper 
Bor er et trivalent (treverdig) halvmetall som finnes i flere allotrope former; Amorft bor er et gulaktig brunt pulver som selges for rundt 10 kr per gram. Krystallinsk bor er svart, sprøtt, overgås kun av diamant i hardhet, en relativt dårlig elektrisk leder og selges for rundt 30 kr per gram. Bor er lite reaktivt, og ikke-flyktige forbindelser er normalt ikke giftige selv når de inntas. Bor er et essensielt ultrasporstoff som er viktig for planter og dyr. Bormangel fører for eksempel ofte til at planteknopper ikke videreutvikles. Infrarød stråling stoppes ikke av bor.

Isotoper 
Naturlig forekommende bor består av 2 stabile isotoper, 10B (19,9 %) og 11B (80,1 %). I tillegg finnes 12 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper hvorav den mest stabile er 8B med halveringstid 770 ms. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 30 ms.

CAS-nummer: 7440-42-8

Forekomst 

Bor forekommer ikke i ren form naturlig, men finnes i flere oksygenholdige mineraler som boraks (Na2[B4O5(OH)4]·8H2O) og kernitt (Na2[B4O5(OH)4]·2H2O). Bor utgjør rundt 9 ppm av jordskorpen, og de største forekomstene finnes i Tyrkia.

I 2007 ble det produsert 4,3 millioner tonn boroksid på verdensbasis. De største produsentlandene var Tyrkia (2,5 millioner tonn), Argentina (650 000 tonn), Chile (460 000 tonn) og Russland (400 000 tonn). Produksjonstallene fra USA er hemmeligholdt av konkurransehensyn og er derfor ikke tatt med, men USA er en betydelig produsent av boroksid. Verdens utvinnbare reserver av bor er anslått til 170 millioner tonn, hvorav 60 millioner tonn ligger i Tyrkia. Gjenvinning av bor er ubetydelig.

Anvendelse 
Ulike forbindelser av bor brukes for eksempel i glassfiber, flatskjermer, solceller, og som buffer i øyedråper. Rent bor er et viktig doteringsstoff i halvledere. Bor brukes som tilsetningsstoff i rakettdrivstoff. Det brukes i fyrverkeri og gir en grønn farge.

Referanser 

Grunnstoffer
Halvmetall