alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Hvit sjokolade

Hvit sjokolade er et næringsmiddel der de viktigste ingrediensene er kakaofett, melk, sukker og vanligvis vanilje. I motsetning til vanlig (brun) sjokolade inneholder ikke hvit sjokolade kakaomasse. Kakaofett er den ingrediensen som brukes i andre sjokolader som gjør at de holder seg faste i romtemperatur, men smelter i munnen. Hvit sjokolade har derfor egenskaper som ligner andre sjokolader, men den har ikke den samme smaken. Noen mener allikevel at smaken ligner på melkesjokolade.

Mange mener at hvit sjokolade ikke er sjokolade, siden den mangler kakaomasse. På grunn av dette trenger ikke «hvit sjokolade» å inneholde kakaofett, og er derfor noen ganger basert på hydrogenisert vegetabilsk olje isteden.

Hvit sjokolade ble først lagd i Sveits etter første verdenskrig. Den ble distribuert i USA i 1948, da Nestlé lanserte sin «Alpine White Chocolate bar», som kombinerte hvit sjokolade og mandler.

Se også 
 Sjokolade

Eksterne lenker 
 
 Hvordan er hvit sjokolade produsert? (engelskspråklig side)

Sjokolade
Ulrich Molitoris

Ulrich Molitoris (født ca. 1442 i Konstanz i Tyskland, død før 23. desember 1507) er kjent som forfatteren av en traktat om hekseri som fikk stor utbredelse særlig i tyskspråklig område.  

Ulrich Molitoris studerte i Basel og Pavia, ble doktor i kirkerett i 1470 og virket så ved det biskoppelige kanselli i Konstanz. Fra 1482 virket han ved hoffet til hertug Siegmund av Tirol. 

Han forfattet politisk-juristiske tekster, og skrev en rettergangskomedie på latin. Men hans mest kjente verk var traktaten «De lamiis et phitonicis mulieribus» (kjent som Hexenbüchlein, «den lille hekseboken»), fra tidlig 1489. Antagelig ble det til etter bestilling fra hertug Siegmund. Molitoris grep tilbake til erfaringer fra noen hekseprosesser som ble ført mot 48 kvinner mellom 1481 og 1485 i bispedømmet Konstanz. Teksten er utformet som en akademisk disputasjon. Han satte ikke spørsmålstegn ved heksers eksistens og satte hekseriet inn i en teologisk ramme der heksene ble å forstå som en særlig alvorlig art av kjettere, idet det ikke kunne være snakk om subjektiv villfarelse. Boken gikk inn for dødsstraff for hekser. 

Molitoris er blant de forfattere som i praksis innsnevret heksebegrepet til kvinnekjønnet. Han avviste bruk av tilståelser fremkommet under tortur. Han avviste forestillinger som nattlige ritt, heksesabbaten, og djevelavkom etter kjønnslig omgang mellom hekser og djevelen.

Referanser

Litteratur 
Jürgen Beyer: Molitor, Ulrich, i: Enzyklopädie des Märchens. Handwörterbuch zur historischen und vergleichenden Erzählforschung, bd. 9, Berlin og New York 1997-99, sp. 767-769
Jörg Mauz SJ: Ulrich Molitoris. Ein süddeutscher Humanist und Rechtsgelehrter, Wien 1992.
Jörg Mauz SJ: Ulrich Molitoris aus Konstanz (ca. 1442 – 1507), Doktordissertasjon. Konstanz 1983
Ulrich Molitoris: Schriften, utg. av Jörg Mauz SJ (=Studien zur Kulturgeschichte, bd. 1), Konstanz 1997

Tyske forfattere
Latinspråklige forfattere
Humanister
Personer fra Konstanz
Demonologer
Fødsler i 1442
Dødsfall i 1508
Gimsøy (Skien)

Denne artikkelen er om bydelen Gimsøy i Skien. For informasjon om Gimsøya i Lofoten, se Gimsøya.

Bydelen Gimsøy (utt. Gjemsø) i Skien ligger på sørsiden av Farelva og Hjellevannet med industri, varehus m.v. 

Gimsøy grenser til Telemarkskanalen / Hjellevannet i nord, Klosterskogen i vest/sørvest, Gråten med Skienselva i øst og Gråtenmoen i sør.

Gimsøy kloster i middelalderen og før reformasjonen: se Gimsøy kloster.

Gimsøy kloster etter reformasjonen 
Gimsøy kloster lå på Gimsøy, i området ved Dir. Smiths gate. Det finnes ikke synlige rester etter anlegget. Benediktiner-nonnekloster som ble opprettet før 1150 og oppløst noen år etter reformasjonen. Tiden før reformasjonen er nærmere omtalt under artikkelen Gimsøy kloster. 

Allerede i begynnelsen av 1500-tallet ble klosteret bortforlent, men nonnene fortsatte å bo der – i hvert fall til ca. 1540. I 1546 brant klosterbygningene. Senere har byggearbeider i området fjernet nesten alle spor. Det ble foretatt mindre undersøkelser i området i 1950-årene og i 1975. Arkeologene fant da graver fra middelalderen og murer fra nyere tid, men intet som kan knyttes til klosterbygninger. Kanskje vil undersøkelser i parken syd for Dir. Smiths gate kunne avdekke klosteranlegget.

Klosteret som verdslig godseiendom 
Se Gjemsø kloster

Eksterne lenker
 Gimsøy ungdomsskole
 Gimsøy barnehage 

Bydeler i Skien
Arvefølgen til den danske tronen

Arvefølgen til den danske tronen er en liste over de personene som har arverett til Danmarks trone.

Historie 

Danmark brukte det samme systemet som Storbritannia, der menn går foran kvinner. Loven ble endret 27. mars 1953 og 12. juni 2009, slik at kun etterkommere av kong Christian X og hans kone, dronning Alexandrine, har arverett til tronen, så sant de er født i ekteskap godkjent av monarken. Eldre barn går foran yngre. Man mister sin rett til tronen dersom man gifter seg uten tillatelse fra monarken i statsråd. Utover dette kan monarken når han eller hun tillater et ekteskap gi visse betingelser for arveretten til de eventuelle barna i ekteskapet. Dette ble gjort da prinsesse Benedikte giftet seg i 1968. Kong Frederik IX bestemte at hennes barn måtte bo i Danmark for at de skulle ha arverett, men ettersom alle de tre barna har bodd i Tyskland, er ingen av dem med i arverekken, i motsetning til moren. Prinsesse Anne-Marie og hennes etterkommere er heller ikke med i arverekken. Grunnen til dette er at hun giftet seg med et annet lands monark.

Lovendringen i 1953 gjorde at prinsesse Margrethe ble tronfølger i stedet for kongens yngre bror, prins Knud, som var lite populær blant folket. Han og hans barn hadde imidlertid fortsatt arverett, men etter kongens tre døtre. Begge prins Knuds sønner mistet imidlertid sin rett til tronen som følge av sine ekteskap, men datteren Elisabeth var med i arverekken til sin død i 2018, som nr. 12.

Lovendringen medførte også at de som har arverett bærer tittelen prins/prinsesse til Danmark, mens de øvrige medlemmene av kongehuset bærer tittelen prins/prinsesse af Danmark. Denne distinksjonen kjennes også i tysk adelstradisjon (von og zu).

Selv om både den britiske, norske og greske kongefamilien er rent genealogisk sett medlemmer av den danske kongefamilien, er de ikke etterkommere av kong Christian X og har dermed ikke arverett til tronen. De britiske og norske kongelige har ingen referanser til Danmark i sine titler, men de greske kongelige har fortsatt tittelen prins/prinsesse av Danmark.

Dagens arverekke 

 Kronprins Frederik av Danmark (sønn av dronning Margrethe II)
 Prins Christian av Danmark (sønn av kronprins Frederik og kronprinsesse Mary)
 Prinsesse Isabella av Danmark (datter av kronprins Frederik og kronprinsesse Mary)
 Prins Vincent
 Prinsesse Josephine
 Prins Joachim av Danmark (sønn av dronning Margrethe II)
 Prins Nikolai av Danmark (sønn av prins Joachim)
 Prins Felix av Danmark (sønn av prins Joachim)
 Prins Henrik av Danmark (sønn av prins Joachim)
 Athena, prinsesse av Danmark (datter av prins Joachim)
 Prinsesse Benedikte av Danmark (datter av kong Frederik IX og søster av dronning Margrethe II)

Som nevnt ovenfor, er alle disse personenes korrekte danske tittel prins/prinsesse til Danmark, men ettersom denne tittelen ikke eksisterer i Norge, er de oppført som prinser og prinsesser av Danmark.

Eksterne lenker 
 Tronfølgeloven
 Lov om endring av tronfølgeloven

Dansk politikk
 
Arvefølge
Reskontro

En reskontro (fra italiensk riscontro som betyr møte, kontroll, granskning, sammenligning) er en oppsplitting av en hovedbokskonto i regnskapssystemet i flere underkontoer. Eks konto 1500 kundefordringer som splittes opp i kundereskontroer, der hver kunde har sin reskontro. Kundene forholder seg til reskontronummeret i form av at det er dette som er det tildelte kundenummeret i dette firmaet. 

Oppsplitting gjøres for å få en systematisk oversikt over alle transaksjonene med den enkelte kunde, samt at det er lovpålagt. På samme måte bokfører man transaksjonene med leverandørene på leverandørreskontroene': inngående faktura føres inn på reskontro og betalingen utliknes mot faktura. Man kan også opprette reskontroer for andre formål (feks en reskontro for hvert anleggsmiddel), men dette er ikke like utbredt, og heller ikke nødvendig for å oppfylle noe lovkrav. 

Man fører ikke direkte på hovedbok ved bruk av reskontro, men på den aktuelle reskontro som har en annen nummerserie. Fordelen med reskontro er at man får en bedre oversikt, samt at man kan utlikne og lukke poster. Ved å søke på åpne poster får man en oversikt over utestående til andre selskaper. Kunde- og leverandørspesifikasjonene brukes også som en eksistenskontroll på at fordring og gjeld er reelle i henhold til motpart. Som et ledd i revisjonen av årsoppgjøret er det vanlig at revisor sender ut saldoforespørsel til forretningsforbindelsene for å kunne foreta en avstemning mellom de to firmaenes oppstilling av det samme forholdet.

Se også
Bokføring
Regnskap
Hovedbok
Konto
Debet
Kredit

Referanser 

Regnskap
Rasp

En rasp er et verktøy/redskap som har flere former og funksjoner. Raspen er enten, i likhet med filen, laget i hardmetall med piggene ut fra selve «kroppen» Denne er ca. 40 cm lang og har håndtak i enden. Andre varianter er utstanset av en plate, ofte i rustfritt stål og montert på holder i forskjellig utforming etter bruksområde.
En rasp brukes til å avvirke overflaten av et emne. I mange tilfeller kan den erstatte høvelen, og med alle varianter er den mere fleksibel når arbeidsstedet sitter vanskelig til.

En kjøkkenrasp er enten flat eller firkantet med åpne ender. Kjøkkenraspen blir hovedsakelig brukt til å raspe opp  rotfrukter slik som f.eks. gulrot og kålrot, men også til å raspe ost. De mange åpningene kan variere i størrelse fra 1 mm og opp til ca. 5 mm.

Det finnes også rasper til mekanisk bruk, f.eks. til bruk ved biloppretting; til å forme herdet sparkel til ønsket fasong.

Se også
Fil
Rivjern
Sandpapir

Kjøkkenutstyr
Verktøy
Trearbeidsverktøy
Europeisk villkatt

skotsk villkatt

Europeisk villkatt (Felis silvestris silvestris) regnes som en underart av villkatt (F. silvestris). Noen forskere mener også at underarten og arten er synonyme, men det betinger at afrikansk villkatt (F. s. lybica) i såfall også må regnes som en egen art (F. lybica). Dette synet har imidlertid ikke nødvendig internasjonal støtte i øyeblikket.

Europeisk villkatt var opprinnelig utbredt i skogområder over hele Europa, unntatt i områder der snødybden ble mer enn 15-20 cm. I dag finnes denne katten først og fremst i Lilleasia, Skottland, Tyskland, de østre delene av Frankrike og i Pyrenéene, samt på noen av øyene i Middelhavet. Europeisk villkatt regnes som svært utrydningstruet.

Skotsk villkatt 
Skotsk villkatt (F. s. grampia) er en genetisk variant av europeisk villkatt som nå bare finnes i Skottland, i områder nord for Glasgow og Edinburgh, men ikke på de skotske øyene. Forskerne tror at europeisk villkatt kan ha tatt seg over til Storbritannia via Doggerland, et landområde mellom England og Nederland som sank i havet da det begynte å stige etter siste istid, for omkring  siden, der den ble isolert. Tidligere var denne katten utbredt over hele Storbritannia (unntatt på øyene), men det er aldri funnet bevis for at den har eksistert i Irland. I England døde det siste sikre beviset for denne katten ut i 1849, da et eksemplar ble skutt i Nord-England. Hybridisering med huskatt har vært og er et problem for underarten. Per 2017 regner forskerne med at det kun er omkring 35 genetisk rene villkatter igjen i Skottland.

Skotsk villkatt er gråbrun i fargen og har mørke striper. Den skiller seg fra den kontinentale typen gjennom å ha en tettere kroppsbygning og en kortere hale. Skotsk villkatt er på størrelse med huskatten, men den veier langt mer. Den er også fysisk større enn den kontinentale villkatten, i det voksne hanner typisk veier 6 kg eller mer. I tillegg er den gjerne mørkere i utfargingen. Endringer i det fine stripemønsteret som denne varianten skal ha er et tegn på hybridisering.

Systematikk 
Den europeiske villkatten består av fem mer eller mindre aksepterte lokale varianter. Av disse er tre endimiske for øyer, mens to eksisterer på det eurasiske kontinentet.

 Felidae, kattefamilien
 Felinae, mindre kattedyr
 Felis, småkatter
 F. silvestris, villkatt
 F. s. silvestris, europeisk villkatt
 F. s. grampia, skotsk villkatt, utbredt nord for Edinburgh/Glasgow

Referanser

Eksterne lenker
 

Mindre kattedyr
Eurasia
Tempelhof

Tempelhof er ortsteil i Berlins bydel Tempelhof-Schöneberg. Inntil 2001 var Tempelhof en selvstendig bydel. Tempelhof lufthavn ligger her.

Tempelhof-Schöneberg 
Tidligere bydeler i Berlin
Spandau

Spandau er en administrativ bydel i Berlin. I motsetning til andre bydeler ble ikke Spandau slått sammen med noen andre bydeler etter forvaltningsreformen i 2001. Spandau lå i tidligere Vest-Berlin.

Historie
Spandau var, likt som flere andre byer og småbyer i Berlins utkanter, frem til Berlins store forvaltningsreform i 1920 en selvstendig by med egne byrettigheter. Spandau og middelalderborgen som skulle danne kjernen i Zitadelle Spandau er eldre enn byen Berlin selv, og mange spandauere identifiderer seg sterkere med Spandau enn med Berlin. Det nåværende bydelsområdet Spandau omfatter foruten den tidligere byen Spandau også mange omkringliggende småsteder og tidligere gods som i 1920 ble inforlivet i Berlin.

Spandaus bydelsområde kom etter andre verdenskrig til å bli del av den britiske okkupasjonssektoren i Vestberlin, frem til 1990. I Spandaus utkanter ble det foretatt visse justeringer av grensetrettingen mot den sovjetiske okkupasjonssektoren i 1945, for å muliggjøre at Gatow flyplass, som lå på grensen, skulle bli del av den britiske sektor. I bytte avsto britene vestre del av bydelen Staaken (Staaken-West) til den sovjetiske sektor, slik at den senere Berlinmuren kom til å skille dette område fra Vest-Berlin. Staaken-West var frem till 1990 en selvstendig kommune i DDR. Ved To-pluss-fire-avtalen om Tysklands gjenforening ble det bestemt at Staaken-West atter skulle bli en del av bydelsområdet Spandau i Berlin.

Etter andre verdenskrig opprettet de allierte okkupasjonsmaktene i 1947 Spandau-fengselet der krigsforbrytere satt.  Fengselet ble revet etter at den siste fangen, Rudolf Hess, døde i 1987.

Geografi 
Den vesentligste del av Spandau ligger ved elven Havels bredd. Spandau var før innlemmelsen i Berlin en selvstendig by og ble grunnlagt ved sammenløpet av Havel og Spree. Sprandau grenser til Brandenburg, Landkreis Oberhavel, Landkreis Havelland og Potsdam.

Ortsteiler 
Bydelen Spandau er inndelt i ni ortsteiler.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Berlins bydeler
Treptow-Köpenick

Treptow-Köpenick er den niende av Berlins tolv administrative bydeler. Med 18,9 % av Berlins areal er Treptow-Köpenick den største med hensyn til flateinnhold.

Historie 
Forvaltningsreformen i 2001 resulterte at de tidligere bydelene Treptow og Köpenick ble slått samme til den nåværende Treptow-Köpenick. Både Treptow og Köpenick lå før Tysklands gjenforening i det tidligere DDR.

Befolkning og geografi 
Treptow-Köpenick har den laveste befolkningstetthet av alle Berlins bydeler. Sammenliknet med Tysklands 84 storbyer har bydelen et befolkningsantall som ville gitt den en 32.-plass foran Kiel og Magdeburg. Bydelen har 15 ortsteiler.

Beliggenhet 
Bydelen ligger sørøst i Berlin. Treptow-Köpenick er Berlins mest vann- og skogrike bydel med 36,4 % av arealet bestående av vann og innsjøer (som Müggelsee) og 43 % skog (som Müggelberge).

Infrastruktur 

Berlins lengste gate kalt Adlergestell (11,9 kilometer) går gjennom bydelen. I Alt-Treptow finnes de såkalte Treptowers som er Berlins høyeste kontorbygg med 31 etasjer.

Severdigheter 

Barokkslottet Köpenick med park, ligger sørøst i bydelen. Slottet inneholder en del av Berlins kunstindustrimuseum. Den store Treptowparken med det det sovjetiske krigsminnesmerket finnes i Alt-Treptow, nordvest i bydelen. I Bohnsdorf finnes boligkvarteret Gartenstadt Falkenberg som fra 2008 ført på UNESCOs liste over verdens kulturarv, forøvrig som en del av Modernistiske boligområder i Berlin. I ortsteilen Oberschöneweide finnes friluftscenen Kindl-Bühne Wuhlheide og Volkspark Wuhlheide.

Treptow-Köpenick i folklore og kunst 
Uttrykket Køpenickiade som er synonymt med lurendreieri, stammer fra historien om den arbeidsløse skomakeren Wilhelm Voigt som utgav seg for å være kaptein i hæren og som arresterte borgermesteren i Köpenick.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Berlins bydeler
Liste over katteraser

Liste over rasekatter som organiseres av internasjonale stambokregistere. Nasjonale stambokregistre er som oftest tilsluttet ett av de internasjonale registrene. Listene over katteraser er ikke nødvendigvis komplett.

FIFe rasekatter 
Fédération Internationale Féline (FIFe) er internasjonalt stambokregister for rasekatter. Norske Rasekattklubbers Riksforbund (NRR) er tilsluttet FIFe, som per desember 2015 anerkjenner 42 katteraser (43 fra januar 2016).

WCF rasekatter 
World Cat Federation (WCF) er internasjonalt stambokregister for rasekatter, med hovedkontor i Essen i Tyskland.

CFA rasekatter 
Cat Fanciers' Association (CFA) er internasjonalt stambokregister for rasekatter, med hovedkontor i Manasquan, New Jersey, USA.

TICA rasekatter 
The International Cat Association (TICA) er internasjonalt stambokregister for rasekatter, med hovedkontor  Harlingen i Texas, USA.

Referanser 

 Liste over rasekatter
 Liste over rasekatter
Katteraser
Rashid Ramzi

Rashid Ramzi (født 17. juli 1980 i Safi) er en friidrettsutøver som er født i Marokko, og som konkurrerer for Bahrain.

Under VM i friidrett 2005 i Helsingfors vant han gullmedalje på 800 meter og 1500 meter, og ble dermed den første løperen i VMs historie som vant begge disse distansene i ett og samme mesterskap. 

Ramzi ble først kåret til olympisk mester på 1500 meter under Sommer-OL 2008 i Beijing, men ble 18. november 2009 fratatt gullmedaljen på grunn av at han testet positivt på CERA. Han er for tiden utestengt etter å ha testet positivt på EPO.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Marokkanske mellomdistanseløpere
Bahrainske mellomdistanseløpere
Verdensmestere i friidrett
Deltakere for Bahrain under Sommer-OL 2008
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2008
Deltakere for Bahrain under Sommer-OL 2004
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Dopingsaker i friidrett
Personer fra Safi
Fødsler i 1980
Deltakere for Bahrain under VM i friidrett innendørs 2008
Andrus Värnik

Andrus Värnik (født 27. september 1977) er en estisk friidrettsutøver. 

Han vant gull i spydkast under VM 2005 i Helsingfors, og tok dermed Estlands første gullmedalje i et verdensmesterskap i friidrett. Han vant foran den norske olympiamesteren Andreas Thorkildsen og tittelforsvareren, Sergej Makarov fra Russland.

Under VM 2003 tok han sølv bak Makarov og foran tyske Boris Henry.

VM-medaljer 
 VM 2005  Helsingfors - gull i spydkast
 VM 2003  Paris - sølv i spydkast

Referanser

Eksterne lenker 
 

Estiske spydkastere
Verdensmestere i friidrett
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Estland under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Estland under Sommer-OL 2004
Personer fra Võrumaa
Antal Verancsics

Antun Vrančić (ung. Antal Verancsics; ital. Antonio Veranzio) eller Vrancic, Verantius, Veranzio, Wrancich, Verancsics, Wranczy (født 29. mai 1504 i Šibenik i Kroatia, død 15. juni 1573 i Eperjes) var en av Den katolske kirkes kardinaler og diplomat, skjønt han døde før han mottok meddelelsen om at han var blitt det. Han ble biskop av Pécs, senere erkebiskop av Eger, så Esztergom. Han korresponderte med kardinal Juraj Drašković, biskop av Zagreb og erkebiskop av Kalocsa-Bács, Erasmus av Rotterdam og Philip Melanchthon.

Han ble utnevnt til kardinal 5. juni 1573 av pave Gregor XIII, men fikk aldri meddelsen om det idet han døde kort tid etter.

Referanser

Eksterne lenker
 Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

Kroatiske kardinaler
Ungarske kardinaler
Ungarske katolske biskoper
Personer fra Šibenik
Ungarske diplomater
Fødsler i 1504
Dødsfall i 1573
Filippo Guastavillani

Filippo Guastavillani (født 28. september 1541 i Bologna i Kirkestaten, død 17. august 1587 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler.

Han ble kreert til kardinal 25. juli 1574 av sin onkel pave Gregor XIII.

Eksterne lenker
 Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

Italienske kardinaler
Italienske katolske prester
Personer fra Bologna
Sjekk

En sjekk er en skriftlig anvisning til en bank om å utbetale en viss sum penger til en person. Beløpet som utbetales trekkes av utstederens konto eller kreditt. Mottakeren leverer normalt sjekken i sin bank for godskriving av konto. Oppgjøret mellom bankene på grunn av sjekkbruk var i en periode omfattende.

På 1970-tallet ble sjekker et vanlig betalingsmiddel for vanlige forbrukere. Sjekken er knyttet til en bankkonto og innehaveren ble utstyrt med et bankkort som identitetsbevis. Et sjekkhefte har vanligvis 20–30 sjekker. Ved bruk av sjekken blir beløpet, underskrift og navn på mottaker påskrevet sjekken. Beløpet blir skrevet både med tall og i ord, for eksempel: Femhundreogførti 00/100 kroner. Navnet på brukerens kontonummer og navnet på banken er ferdigtrykket på sjekken.

Mottakeren av sjekken kan transportere sjekken til tredjeperson ved å skrive på baksiden av sjekken: «Bes godskrevet (navn på tredjeperson)» og underskrift.

I en del land, blant andre Storbritannia, Frankrike og USA, er sjekk et svært vanlig betalingsmiddel. Da det ble vanligere med minibanker for å ta ut kontanter, og med betalingsterminaler i forretninger for å bruke bankkort etter hvert med magnetstripe, ble sjekkbruken dyrere og mindre attraktiv for forbrukere i Norge. I 2009 ble  sjekker honorert i Norge (Norges Bank), noe som var falt til  i 2015. I 2015 ble det i norsk banksystem overført 3,4 milliarder kroner gjennom sjekk, noe som er 1/5000 av banktransaksjoner (0,02 %)

Krysset sjekk 
En krysset sjekk er en vanlig sjekk som det er satt to skrå, nesten vertikale, parallelle linjer over. En krysset sjekk vil ikke kunne transporteres videre til andre, men må settes direkte inn på mottakerens bankkonto.

Se også 
Bankremisse

Referanser  

Pengekravsrett
Bjarte Lunde Aarsheim

Bjarte Lunde Aarsheim (født 14. januar 1975) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for Viking fotballklubb.

Aarsheim har vært i Viking det meste av karrieren. Dit kom han fra Stavanger-klubben Hundvåg som ungdomslagsspiller. Han debuterte på Vikings A-lag i 1994, og spilte 425 kamper for Viking. Aarsheim var en kreativ midtbanespiller som var på høyden av karrieren i 2001-sesongen. Viking ledet eliteserien da Aarsheim skadet foten i en kamp mot Brann. Han gjorde et svært populært fem minutters comeback i cupfinalen mot Bryne FK samme høst, men nådde aldri opp til det nivået han holdt før skaden. Han spilte bare fire kamper i 2002-sesongen, og gikk også skadet store deler av 2003-sesongen. Han beholdt kapteinsvervet ut 2004-sesongen, men midtveis i 2005-sesongen fikk han gå gratis til serielederen Start. Aarsheim spilte seg etter hvert inn i startoppstillingen til Start, og i løpet av 2 år i klubben spilte Aarsheim 42 kamper. Våren 2007 slet han imidlertid med å få spilletid, og 21. juni 2007 skrev han kontrakt med det daværende 3.-divisjonslaget Randaberg IL.

Aarsheim har spilt i alt 3 A-landskamper for .

Han tar over som hovedtrener for Viking, sammen med Morten Jensen, fra 2021.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Profil hos Start
 Profil hos Viking

Norske fotballspillere
Norske fotballtrenere
Fotballspillere for Viking FK
Fotballspillere for Idrettsklubben Start
Fotballspillere for Randaberg IL