Irak

Irak (arabisk: ), offisielt Republikken Irak (arabisk: , turkmensk: Irak Cumhuriyeti, kurdisk: كؤماری عێراق, Komara Îraqê,)) er et land i Midtøsten. Det grenser til Saudi-Arabia og Kuwait i syd, Tyrkia i nord, Syria i nordvest, Jordan i vest og Iran i øst. Irak har ca. 39 millioner innbyggere (2020) og dekker et areal på  km². Hovedstaden er Bagdad.

Den bebodde delen av Irak domineres av elvene Tigris og Eufrat, og tilhører landområdet historisk kjent som «Den fruktbare halvmåne». Opp igjennom historien har Irak vært kjerneområdet for en rekke store sivilisasjoner og riker, slik som Babylonia, Sasanideriket og Abbasid-kalifatet. Området kom senere under osmansk og britisk innflytelse, og ble et uavhengig kongedømme i 1932.

I 1968 tok Ba'athpartiet makten i landet, og i 1979 tok Saddam Hussein makten i et internt kupp. Hussein diktaturet styrte landet med jernhånd frem til 2003, da en USA-ledet invasjon styrtet regimet. Invasjonen førte til at Irak ble omdannet til en demokratisk, parlamentarisk republikk. I 2005 ble landets første frie valg avholdt. Den politiske situasjonen forble imidlertid fortsatt preget av mye vold og uroligheter, og store utenlandske troppestyrker var sterkt til stede til i landet frem til 2011, da USA trakk sine stridende styrker ut. Krigen skapte også mange flyktinger, internt og eksternt, samt store materielle ødeleggelser.

Irak består hovedsakelig av to folkegrupper, arabere i sør og kurdere i nord i den føderale regionen Kurdistan.

Naturgeografi 

Store deler av Irak består av ørken, men området mellom de to elvene Eufrat og Tigris er fruktbart. Den nordlige kurdiske delen av landet er hovedsakelig fjellrikt, med Haji Ibrahim på 3.600 meter høyeste punkt. Irak har en kort kystlinje mot Persiabukten. Innenfor kysten og langsmed Shatt al-Arab var det tidligere store sumpområder. Hovedparten av disse ble drenert i løpet av 1990-tallet, som ledd i Saddamregimets forfølgelse av de opposisjonelle sumparaberne.

Klimaet preges av ørkenen med milde til kalde vintre og varme og tørre somre. Den nordlige fjellrike regionen kan ha vintre med snø, ofte med store oversvømmelser når snøen smelter. Hovedstaden Bagdad er plassert i sentrum av landet, ved Tigris' bredder. Andre vesentlige byer er Basra i sør og Mosul i nord. Den historiske byen Arbil (kurdisk: Hawler, turkmensk: Erbil) er sete for administrasjonen i den kurdiske autonome regionen.

Cheekha Dar antas å være Iraks høyeste fjelltopp med  moh. Fjellet ligger nord i landet, på grensen til Iran (Piranshahr) og om lag 50 km sør for treriksrøysa mellom Irak, Iran og Tyrkia.

Demografi 

Etnisitet: Ifølge CIA World Factbook utgjør arabere 75-80 %, kurdere 15-20 % , irakiske turkmenere 3 % og assyrere 2 %.  

Den arabiske majoriteten  består av et sjia-muslimsk  flertall som hovedsakelig bor i de sørlige provinsene, mens sunni-muslimske arabere utgjør flertallet i de sentrale og vestlige områdene. Hovedstaden Bagdad har en blandet  befolkning, med et flertall av sjiamuslimske arabere.  Under  borgerkrigen og de etniske konfliktene som fulgte den amerikanske invasjonen i 2003, har de stridende folkegruppene  blitt langt mer geografisk konsentrert.
 
Den kurdiske befolkningen som er konsentrert i de nordlige og østlige delene  av landet har vært i væpnet konflikt med de  arabisk-dominerte  regimene i Bagdad siden  staten Irak ble opprettet.   Tre provinser med kurdisk flertall har siden 1992 utgjort en kurdisk region der kurdisk er administrasjons- og undervisnings-språk. Kurdiske styrker har  siden krigen i 2003 kontrollert store områder med  kurdisk befolkning også i naboprovinsene. Den kurdiske regionen fungerer  i praksis som en selvstendig stat,  og mange kurdere ser  den som kjernen i et framtidig Kurdistan som også vil omfatte deler av dagens Tyrkia, Syria og Iran. 
 
Irakiske turkmenere utgjorde 9 % av befolkningen ved folketellingen i Irak i 1957, og er oppgitt å utgjøre rundt 10 % i andre vestlige kilder   . Turkmenere er veldig splittet mellom sunni og sjia-turkmenere og har derfor stilt på listene til andre partier og allianser. Rene turkmenske partier fikk litt over 1 % av stemmene ved parlamentsvalget i 2005, og turkmenere stilte ikke egne turkmenske lister i 2010. Det finnes i dag 9 turkmenske representanter i det irakiske parlamentet . Andre etniske grupper omfatter blant annet armenere og shabaker.

Irakiske  turkmenere er den tredje største folkegruppen i Irak og regnes av det irakiske parlamentet som en av de tre grunnleggende etniske gruppene i Irak sammen med arabere og kurdere. De utgjør anslagsvis rundt 2-3 millioner eller 6-10 % av befolkningen i Irak. De er spredt over områder som omfatter blant annet Kirkuk, Arbil, Mosul, Tel Afer og Bagdad - et område som også kalles Turkmeneli. I Tel Afer (turkmensk: Telafir) utgjør turkmenere mer enn 90 % av befolkningen. Irakiske turkmenere snakker oghuz-tyrkisk. Språket betraktes som en dialekt av aserbajdsjansk. Skriftspråket er det samme som blir brukt i Tyrkia, det vil si standard tyrkisk med latinske bokstaver. Historisk sett er ordet «turkmener» blitt brukt synonymt med tyrker. I dag er turkmensk ett av de offentlige språkene i Kirkuk ved siden av kurdisk og arabisk, samt andre hvor turkmenere holder til. Dette er en rettighet slått fast av den nye grunnloven til Irak. Den første store turkmenske bølgen til Irak skjedde på slutten av 600-tallet. Turkmenere var kjent som gode riddere og krigere, og mange kom til Irak som leiesoldater for muslimske herskere. Den neste bølgen med turkmenere kom i forbindelse med seldsjukkenes inntog i Irak på begynnelsen av 1000-tallet, mens den tredje store bølgen av turkmenere kom etter at det som nå er Irak var kommet under osmansk styre tidlig på 1500-tallet.

Irak er et hovedsakelig muslimsk land med  60-65 % sjia-muslimer og 32-37 % sunni-muslimer, mens kristne utgjør ca. 3 % (assyrere og armenere). Det finnes også andre religiøse grupper som kurdiske yezidier, Shabaker og Kakkaier, samt mandeere).

Historie 

I det fruktbare området Mesopotamia mellom flodene Eufrat og Tigris oppsto noen av verdens eldste sivilisasjoner, så som sumererne, babylonerne og assyrerne. Dagens Irak regnes for å ha vært sete for skiftende høykulturer i minst 7000 år. Området var i lang tid en del av Persia, men i 656 ble det erobret av araberne, og i 762 flyttet kalifatet til den nye byen Bagdad (i nærheten av det gamle Babylon). I 1258 ble området okkupert av mongolene, som plyndret og ødela Bagdad. Denne byen forble likevel sentrum for den arabiske og den muslimske verden inntil den ble innlemmet i Det osmanske imperium i 1534.

I 1915 erobret britiske tropper store deler av Mesopotamia fra osmanene og slo de to osmanske vilayatene (provinsene) Bagdad og Basra sammen under navnet Irak. Senere ble også vilayaten Mosul, der de fleste innbyggerne var kurdere, lagt til den nye staten. Motsetningene mellom de ulike folkegruppene som på denne måten ble forenet, har preget landets seinere historie. Britene styrte, med hard hånd, landet som mandatområde fram til 1932 da Irak ble erklært som et selvstendig kongedømme under hasjemittkongen Faisal, og Irak ble dette året også medlem av Folkeforbundet.

En gruppe militære under ledelse av nasjonalisten Abd al-Karim Qassim og Abd al-Salam Arif tok makten ved et kupp den 14. juli 1958, avsatte kongen og innførte republikk (kjent som 14. juli-revolusjonen). Bagdadpakten, som regulerte Iraks allianse med Vesten, ble opphevet, og politiske forbindelser ble opprettet med Sovjetunionen. I 1968 gjennomførte Ba'athpartiet et nytt kupp, og i 1979 tok Saddam Hussein makten i landet. Hussein satt med makten frem til den amerikanskledede invasjonen av landet i 2003. Krigen skapte den største flyktningstrømmen i Midtøsten siden 1948. Om lag 4 millioner flyktet i perioden 2003-07. Rundt en million av disse flyktet til Syria.

Politikk og administrasjon 

Den 30. januar 2005 ble det avholdt valg på ny nasjonalforsamling. Få sunniaraberne deltok i valget, derfor ble det sjia-arabere og kurdere som fikk flest mandater, men begge parter bestrebet seg på å trekke sunniarabere inn i grunnlovsforhandlingene. En ny grunnlov ble vedtatt med stort flertall ved folkeavstemning i oktober.

En ny nasjonalforsamling ble valgt i desember 2005. Sunniaraberne deltok denne gangen også i den demokratiske prosessen, og fikk dermed økt representasjon i den nye nasjonalforsamlingen. Internasjonale observatører rapporterte i januar 2006 at det hadde vært enkelte uregelmessigheter ved gjennomføringen av valget, men ikke i en slik grad at det påvirket valgresultateter.

Resultatet av valget i Irak den 15. desember 2005, som ble offentliggjort 20. januar 2006 viste at Den forente irakiske sjia-allianse vant 128 av 275 plasser i parlamentet, ifølge Reuters. Den kurdiske alliansen fikk 53 plasser, mens Kurdistans islamske union fikk 5. Tidligere statsminister Iyad Allawi og hans sekulære parti Den nasjonale listen fikk 25 plasser, mens de to viktigste sunnimuslimske gruppene Sunnialliansen fikk 44 og Fronten for nasjonal dialog fikk 11 seter hver. 

Nye parlamentsvalg i 2010 ga 91 plasser til al Iraqiyya og 89 til State of law. Etter dragkamp ble det klart at Nouri al Maliki fra State of Law kunne  fortsette som statsminister, med støtte fra blant annet den kurdiske blokken i parlamentet.

Den kurdiske regionen 
Store områder i Nordøst-Irak, som hovedsakelig er befolket av   kurdere, har siden 1991 vært kontrollert av kurdiske militsstyrker. Disse områdene ble sterkt utvidet etter den amerikanske invasjonen i 2003, som de fleste kurdere ønsket velkommen. Irakisk Kurdistan  har unngått de urolighetene som har preget de arabiske delene av Irak. Kurderne har egne folkevalgte forsamlinger, eget språk og eget flagg og ønsker ikke å gi fra seg noe av sitt dyrt tilkjempede selvstyre.

Grensene for den kurdiske regionen som formelt ble fastsatt av Baath-regjeringa i 1970, skal ifølge grunnloven av 2005 revideres gjennom folkavstemninger i omstridte områder, herunder oljebyen Kirkuk og deler av provinsene Ninawa og Diyala, men noen slike folkeavstemninger har foreløpig ikke funnet  sted.

Administrativ inndeling 

Irak er oppdelt i 18 provinser (muhafazat, ental – muhafazah):.

Næringsliv 
Irak er svært avhengig av olje. Oljeeksporten står for 85 prosent av statens inntekter. Irak har verdens tredje største påviste oljereserver etter Saudi-Arabia og Iran. Landet har rikelige oljeforekomster både i sør, rundt Basra og i nord rundt Kirkuk. I seinere år er det også åpnet nye olje- og gassfelter i de kurdiske provinsene og i Ninawa. Råderetten over oljeforekomstene er  et sentralt punkt i konfliktene mellom den kurdiske regionen og sentralregjeringa i Bagdad

Oljeproduksjon
Ifølge en talsmann for Iraks oljedepartement, Assem Jihad, var den daglige eksporten på 2,06 millioner fat om dagen i februar 2010. Landet produserer totalt 2,4 millioner fat om dagen.

Turisme
Iraks turistindustri ga tidligere store inntekter på grunn av Iraks mange steder av kulturell og historisk interesse. På 70-tallet var Irak et yndet feriemål. Krigen mot Iran, Gulfkrigen og senere invasjonen av Irak (våren 2003) har imidlertid redusert antallet turister veldig. 

Turistinntektene gikk ned fra 55 millioner US dollar i 1990 til 14 millioner i 2001. Til tross for nedgangen hadde Iraks Turistråd hele 2500 ansatte i 2005, og 14 regionskontorer. 

Antall besøkende gikk ned fra 340.000 i 1998 til 78.457 i 2000. Antallet holdes oppe av bl.a. pilegrimer fra andre arabiske stater, som besøker islamske helligdommer. Arkeologiske steder trekker også mange turister. 

Irak har ambisjoner om å øke turistnæringen sin igjen. Turistministeriets 417 ansatte (pr august 2007) forsøker å vri fokuset bort fra bomber og terror.   

Den autonome regionen Kurdistan, har stort sett vært fredelig siden 1998 og appellerer nå til turister som  «The Other Iraq». 

Nordmenn må ha visum for opphold i Irak. Irak har ingen formell kriminalisering av homofili, men LHBT-personer er blitt strafferettslig forfulgt gjennom annen morallovgivning.

Norsk virksomhet i Irak
DNO har gjort betydelige funn av olje utenfor Zakho i det kurdiske selvstyreområdet, og begynte kommersiell utvinning sommeren 2007.  Oljen leveres dels til det lokale markedet, men blir i økende grad eksportert til Tyrkia via trailere og rørledninger.

Oppføring på UNESCOs lister 
Verdensarvsteder

Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder.

 Hatra
 Ashur
 Samarra

 Erbil Citadel
 Ahwar, biologisk mangfold og relikt-landskapet til de mesopotamiske byene
 Babylon

Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv

Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO.

 2003 – Maqam-musikken (klassisk sang og instrumentalkunst, oppstått etter arabisk, sentralasiatisk og ottomansk innflytelse)
 2009 – Norouz
 2010 – Tradisjonelle teppeveving i Fars
 2010 – Tradisjonelle teppeveving i Kashan
 2016 – Khidr Elias festligheter
 2017 – Kunsten å bygge og spille på Kamandjeh
 2019 – Gjestfrihet ovenfor pilegrimer under Arba'in
 2019 – Daddelpalme, kunnskap, ferdigheter, tradisjoner og praksis
 2021 – Tradisjonelle håndverksferdigheter og kunst fra Al-Naoor
 2021 – Arabisk kalligrafi: kunnskap, ferdigheter og praksis

Se også 
Turkmeneli
Irakiske turkmenere
Krigen i Irak (2003)
Midtøsten-konflikten
Iran–Irak-krigen (1980–88)
Iraks motstandsbevegelse
Kurdistan (Irak)

Referanser

Eksterne lenker
 The Other Iraq
 Iraqi Turkmen Appeal to the European Union
 Iraqi Turkmen Human Rights Research Foundation
 Nowpublic.com
 www.unpo.org

 
Forbundsstater
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha