alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Reformjødedom

Reformjødedom eller liberal jødedom ser den jødiske tradisjonen i lys av historien og vil tilpasse den til samtiden. Retningen vokste fram på 1800-tallet under inspirasjon av de tyske rabbinerne Abraham Geiger og Samuel Holdheim. Den er den største av de jødiske retningene i USA med 1,4 millioner medlemmer, men i Israel står den svært svakt. Bl.a. får rabbinerne deres ikke lov til å vie ektepar der.

En grunn til denne svake stillingen kan være at reformjøder utenfor Israel har vist mindre interesse enn andre og mer konservative retninger for å innvandre til Israel.

Reformjødedom har et mer liberalt syn på kvinner. Bl.a. kan kvinner være rabbinere og sitte sammen med menn i synagogen.

De ser det heller ikke som nødvendig å holde gudstjenesten på hebraisk, men holder den gjerne på sitt morsmål. De tillater også blandede kor.

Få reformjøder overholder jødiske spiselover (kasjrút) strengt, men det er mange som overholder dem til en viss grad. Reformjødedom legger vekt på jødedommens etiske aspekter, men altså mindre vekt på å følge strenge rituelle regler. Eksempelvis overholdes sabbaten av religiøse reformjøder gjennom en gjennomtenkt avholdelse fra lønnsarbeid, i motsetning til de ortodokse jødene, som avstår fra alt arbeid, inkludert husarbeid.

Reformjødedom lar alle jøder selv avgjøre hvilke rituelle regler de vil overholde, og har gjerne en tolerant holdning til andre religioner.

Reformjødene godtar som jøder personer som har enten jødisk far eller jødisk mor, i motsetning til de ortodokse jødene som ikke godtar personer med ikke-jødisk mor som jødiske annet enn ved konvertering. De tilbyr også relativt lettvint konvertering til jødedommen, og anser ikke omskjæring som noe krav for å være jøde. Dette fører til sterk uenighet mellom reformjødene og de ortodokse om hvem som er jøder.

På 1800-tallet var reformjødedommen svært kritisk til tradisjonell jødedom. Men de senere tiårene har jødiske ritualer og symboler kommet tilbake, slik som bruk av kippá (jødisk hodeplagg). Også utenfor synagogene er det øket interesse for jødisk religion, historie og kultur.

Jødedom
Volvo BM BV202

Volvo BM BV202 er et amfibisk rammestyrt beltedrevet terrengkjøretøy produsert av Volvos underbruk AB Bolinder-Munktell i Arvika.

BV202 har de fleste komponentene fra Volvo. Krafta fra motoren overføres via girkassa og den ekstra girkassa videre via mellomaksler til beltene i både framvogna og bakvogna. Beltene er av gummi innvendig forsterka med stål. Kjøretøyet er rammestyrt, via hydrauliske sylindre mellom fram- og bakvogna. Framvogna kan ikke frakoples bakvogna og brukes på egen hånd, da den ikke ville vært i stand til å styre.

Volvo BM BV202 har vært i militær tjeneste i Sverige, Norge (–2000?), Nederland, Canada og Storbritannia (1962–1982). Forsvarskomiteen på stortinget vedtok i mars 2002 å selge vognene til det private markedet etter at forsvaret noe tidligere hadde begynt å hogge opp vognene. . Vogntypen erstattet M29 Weasel i det norske forsvaret, og ble etterfulgt av Hägglunds Bv206.

Varianter 
 BV202N
 BV202NF1
 Radiobandvagn 203

Kilder 

 Snow Weasel (lest 20. desember 2005 16:00)
 Teknisk håndbok: Beltevogn, rammestyrt, BV 202N og BV 202NF1, Hærens forsyningskommando 1977

Eksterne lenker 
 
 Bildegalleri
 Noen norske militære skjemaer for BV202

Militære beltevogner
Militære kjøretøyer brukt av Norges forsvar
Kjøretøymodeller introdusert i 1964
Eirik Tage Johansen

Eirik Tage Johansen (født 23. mai 1982) er en norsk golfspiller. Hjemmeklubben hans er Stavanger Golfklubb. Han avsluttet sin tid som college-golfer i USA i juni 2006, og valgte samtidig å bli profesjonell. Kvalifisert for Europatouren sesongene 2007-2009-2010 og 2011.

Høydepunkter i karrieren 

 2006: 6.-plass i Lexus Open på Challenge-touren, 13.-plass Q-school 2006 på San Roque. Klar for European Tour 2007. Kategori 11 medlemskap.
 2007: 29.-plass Welsh Open, € 19 000
 2008: 7.-plass Q-school 2008.
 2009: 7.-plass Q-school 2009. Kvalifisert for Europatouren 2010.
 2010: 26.-plass Q-school 2010. Kvalifisert for Europatouren 2011.
 2011: 8.  plass Africa Open , € 19 350

Eksterne lenker 
 

 
 Profil på europeantour.com

Norske golfspillere
Personer fra Stavanger kommune
Norgesmestere i golf
Kongepokalvinnere i golf
Fødsler i 1982
Jan-Are Larsen

Jan-Are Larsen (født 18. mai 1976) er en norsk profesjonell golfspiller fra Sarpsborg. Hjemmeklubben hans er Miklagard Golf. Han vant det norske amatørmesterskapet i 2000. I 2003 spilte han for første gang på Europatouren, men måtte ned på Challenge-touren igjen i 2004, før han igjen kvalifiserte seg for Europatouren 2005. Han klarte imidlertid ikke å beholde kortet, og spilte i 2006 igjen på Challenge-touren.  I 2008 var Larsen eneste nordmann med fast plass på Europatouren. Etter 2011-sesongen klarte ikke Larsen å beholde tour-kortet, og la opp.

Han er gift og har en sønn og en datter. Sønnen spiller også golf på høyt nivå, han har handicap på 20.

Høydepunkter i karrieren 

 2004:
 3.-plass i JJB Sports North West Challenge på Challenge-touren
 2005:
 17.-plass i The Celtic Manor Wales Open på Europatouren
 2.-plass i Open de Toulouse 2005 på Challenge-touren
 2006:
 3.-plass i Morson International Pro-am Challenge på Challenge-touren
 2.-plass i Lexus Open på Challenge-touren

Resultater

Eksterne lenker 
 

 Profil på europeantour.com

Norske golfspillere
Personer fra Sarpsborg kommune
Norgesmestere i golf
Kongepokalvinnere i golf
Fødsler i 1976
Wede

Wede er et kunstig språk som blei lansert i 1915 av den tyske forfatteren Adalbert Baumann.

Andre navn som har vært brukt på språket er  Welt Deutsch, Weltdeutsch (Verdenstysk) eller Weltdialekt (Verdensdialekt).

Wede er en forenklet form for tysk.

Baumann laget også senere språkforslag basert på tysk: Welt'pitschn eller Veltpitschn i 1925, som han videreutviklet til Oiropa'pitschn eller Oiropa Pitschn i 1928.

Som internasjonalt hjelpespråk hører det til en relativt liten gruppe som bygger på den germanske språkgruppen. Blant andre språk av denne typen er den norsk-amerikanske presten Elias Molees Tutonish fra 1902.

(En annen mindre gruppe språk er på samme måte forsøk på å skape fellesslaviske språk. En mye større gruppe, såkalte nylatinske kunstspråk, bygger på forenklet latin eller på et eller flere moderne romanske språk.)

Ideologien bak forslaget til germansk-baserte hjelpespråk var ofte pangermansk eller tysk-sjåvinistisk. Få eller ingen nye forslag av denne typen er kjent etter 1945.

Wede fikk oppslutning på grunn av tysk sjåvinisme under og etter første verdenskrig. I boken der Baumann lanserte språket i 1915, la han alt i tittelen vekt på at Wede skulle være et språkpolitisk redskap for sentralmaktene – altså keiserrikene Tyskland og Østerrike-Ungarn.

Boken het: Wede, die Verständigungssprache der Zentralmächte  und ihrer Freunde, die neue Welt-Hilfs-Sprache (Wede, språket for gjensidig forståelse for sentralmaktene og deres venner, det nye verdens-hjelpespråket).

Det vakte oppsikt da Wilhelm Ostwald, nobelprisvinner i kjemi og en av de ledende intellektuelle talsmenn for Ido før krigen (han hadde også betalt for mye av propagandaen for Ido med prispengene sine) i 1916 forlot Ido for å slutte seg til Wede. Han fikk følge av en del tyske idister. Ido var en bevegelse med hovedstøtte i Frankrike, opprinnelig en reform av Esperanto som blant annet hadde et noe mer fransk preg. Den ledende kraften i Ido-bevegelsen, Louis Couturat, døde i en ulykke på fransk side alt i 1914.

Wede er et av ganske få kunstspråk som skal ha hatt en gruppe som kommuniserte seg imellom på språket.

Se også

 Planspråk: definisjoner
 Verdensspråk
 Naturalistisk planspråk
 Tutonish
 Slovio

Konstruerte språk
FTPS

FTPS er en metode for sikre en FTP-sesjon vha SSL/TLS. Det finnes flere løsninger for dette. 

Den prefererte metoden er benevnt AUTH eller EXPLICIT SSL FTP. Klienten kobler seg opp som normalt ved en FTP-sesjon på port 21 og foreslår for serveren at SSL/TLS skal benyttes. Den initielle datastrømmen er ikke kryptert.

IMPLICIT SSL FTPer et eldre alternativ til AUTH. Her benyttes vanligvis port 990 og SSL-forbindelsen settes direkte opp på denne før noen FTP-data sendes.

Fordeler 
Det finnes flere alternative måter for sikker filoverføring over et usikkert TCP/IP-basert nettverk. Fordelene med FTPS er:

 Fleksibilitet i valgt sikkerhetsnivå. Metoden er basert på TLS/SSL som støtter konfidensialitet, integritet og autentisering som enkeltelementer eller en kombinsajon.

 Mulighet for tofaktor autentisering overfor FTP-tjeneren

 Mulighet for autentisering av brukere eller klienter

 Mulighet for bruk av formalisert PKI

Relatert informasjon
 SSH
 SSH File Transfer Protocol
 FTP over SSH
 SCP
 FTP

Eksterne lenker 
RFC4217 – Securing FTP with TLS

Internettstandarder
Eurosedler

Eurosedler ble satt i sirkulasjon 1. januar 2002. Euro (EUR eller €) er felles valuta i 19 av EUs medlemstater. Den ble etablert som en elektronisk valuta 1. januar 1999.

Pålydende 

Sedlene har syv forskjellige pålydende verdier, hver med sin særegne farge og størrelse. Sedlenes utforming har europeisk arkitektur fra forskjellige kunstperioder som felles tema. Forsiden av sedlene viser vinduer eller porter, mens baksiden viser broer. Man har vært nøye med å ikke avbilde noen faktisk konstruksjon, slik at alle behandles likt - til forskjell fra nesten alle andre valutaer finnes ingen virkelige monumenter eller personer på sedlene.

Alle sedlene viser det europeiske flagg, de tolv stjernene fra flagget, Den europeiske sentralbanks initialer i alle EUs språk (BCE, ECB, EZB, ΕΚΤ, EKP), et europakart, navnet «euro» i latinsk og gresk skrift samt sentralbanksjefens signatur.

Sedlene er utformet av den østerrikske kunstneren Robert Kalina.

Beskrivelse av eurosedlene 

Euro-sedlenes papir er  100% ren bomullfiber. Slikt klutepapir er sterkere enn papir laget av tremasse, det tåler vann bedre og gir dessuten en annen taktil følelse.

Følgende oversjøiske territorier er vist: Azorene, Fransk Guyana, Guadeloupe, Madeira, Martinique, Réunion, og Kanariøyene. Kypros og Malta vises ikke, ettersom de først ble med i EU i 2004. Malta er også for lite til å bli vist (minste størrelse for avbilding er 400 km²).

Den europeiske sentralbankens initialer  
 BCE: 
 Fransk: Banque Centrale Européenne
 Italiensk: Banca Centrale Europea
 Portugisisk: Banco Central Europeu
 Spansk: Banco Central Europeo
 ECB: 
 Engelsk: European Central Bank
 Dansk: Europæiske Centralbank
 Nederlandsk: Europese Centrale Bank
 Svensk: Europeiska Centralbanken
 EZB: 
 Tysk: Europäische Zentralbank 
 ΕΚΤ: 
 Gresk: "Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα"
 EKP: 
 Estisk: Euroopa Keskpank
 Finsk: Euroopan Keskuspankki

Serienummer 
I motsetning til euromynter, har ikke eurosedlene en nasjonal side som viser opphavslandet. Denne informasjonen er isteden kodet i seddelens serienummer.

Første tegn i serienummeret gir en unik identifikator på landet som har utstedt seddelen. Tverrsummen av sifrene er en sjekksum som også er særskilt for det landet. Kodene W, K og J er reservert for EU-medlemmer som foreløpig ikke deltar i EURO.

Landskoder

Eksterne lenker 
 

 Eurotracer – a site for tracing Euro banknotes and coins
 Eurobilltracker - yet another site for tracking banknotes

Euro
University of the Virgin Islands

University of the Virgin Islands  (eller UVI) er et universitet på De amerikanske Jomfruøyer. Universitetet holder til på øyene Saint Croix og Saint Thomas. Det gis undervisning i økonomi/business, administrasjon, sykepleie, psykologi, humanistiske og sosialvitenskapelige fag, naturfag og lærerutdanning.

UVI ble grunnlagt 1962 som College of the Virgin Islands og ble i 1986 universitet og erklært som det 117de såkalte historisk svart lærested.

Det var 2 487 studenter og 260 vitenskapelig ansatte i 2006, og samtidig var skolepengene US$ 3 726 for lokale studenter. Eksamen gis opp til mastergradsnivå.

Eksterne lenker
 

De amerikanske Jomfruøyer
Virgin Islands, University of
Historiske svarte læresteder i USA
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1962
Orlogskaptein

Orlogskaptein (oorlog er det nederlandske ord for krig) er en militær grad mellom kapteinløytnant og kommandørkaptein i Sjøforsvaret. Opprinnelig ble graden gitt kapteiner i handelsflåten som ble innkalt til tjeneste i Marinen i krigstid. Tilsvarer major i Luftforsvaret og Hæren.

Graden oversettes til Commander på engelsk, i Tyskland Korvettenkapitän, i Frankrike Capitaine de Corvette, i Sverige örlogskapten, i Danmark orlogskaptajn og i Finland komentajakapteeni/kommendörkapten.

Gradstegnet har tre tykke gullstriper, der den øvste har kommandoløkke.

Referanser 

Sjømilitære grader
Offisersgrader
Flammen (1952)

Flammen (orig.: Battle Circus) er en amerikansk romantisk dramafilm og krigsfilm fra 1953, regissert av Richard Brooks som også var ansvarlig for manuskriptet. Hovedrollene hadde Humphrey Bogart og June Allyson, med Keenan Wynn og Robert Keith i biroller.

Filmens handling er lagt til Korea under Koreakrigen, der Bogart spiller en kirurg på et feltsykehus, mens Allyson spiller en sykepleier.

Ifølge et intervju Brooks gav i 1988 var filmens originale tittel MASH, men denne ble avvist av Metro-Goldwyn-Mayer fordi studioet mente en slik tittel ville få folk til å assosiere filmen med poteter. Brooks sa også at Bogart sa ja til å spille i filmen på grunn av manuskriptets humor satt i en ramme av krigens tragedie, noe han mente ville få filmen til å se mer realistisk ut.

Filmtittelen viser til hvor raskt en MASH-enhet kan pakke sammen og flytte sykehuset, omtrent som et sirkus kan flytte sin virksomhet fra dag til dag.

Handling 
En ung sykepleier, løytnant Ruth McCara, har nylig blitt tildelt nummer 8666. MASH, et mobilt feltsykehus som hele tiden er på farten under Koreakrigen. Hun møter kirurg og major Jed Webbe (spilt av Humphrey Bogart) og sersjant Orvil Statt. Hun tiltrekker seg snart Jeds oppmerksomhet umiddelbart på grunn av den unødvendige risikoen hun tar. Ruth blir advart av de andre sykepleierne om ham, og at han sannsynligvis er gift.

Et ungt koreansk barn trenger spesiell omsorg, og Ruth ønsker at Jed skal gjennomføre en hjerte-operasjon, til tross for motstand fra oberstløytnant Hilary Whalters. Jed er en nådeløs leder som krever at kaptein John Rustford skal fly et desperat behov for blod-forsyning om natten, selv i en voldsom storm. MASH-enheten blir senere tvunget til å flykte gjennom fiendens linjer. Når enhetens sjef blir skadd i et angrep, må Jed Webbe ta over kommandoen og lede enheten ut av risikoen.

Skuespillere 
 Humphrey Bogart som Major Jed Webbe
 June Allyson som løytnant Ruth McCara
 Keenan Wynn som sersjant Orvil Statt
 Robert Keith som oberstløytnant Hilary Whalters
 William Campbell som kaptein John Rustford

Se også 
M*A*S*H

Eksterne lenker 

 Synopsis fra American Movie Classics
 Film summary fra det offisielle June Allyson-nettstedet

Romantiske dramafilmer fra USA
Krigsfilmer fra USA
Filmer fra 1953
M*A*S*H
Sort-hvitt-filmer
Engelskspråklige filmer
Skriftemål

Skriftemål er en kristen praksis som består av at en person bekjenner sine synder for en prest (kalt skriftefar), eller i teologisk forstand for Gud gjennom en prest. Skriftemålet er særlig assosiert med Den katolske kirke, men finnes også i andre kirkesamfunn. I katolsk sammenheng blir skriftemålets sakrament også kalt botens sakrament, forsoningens sakrament, tilgivelsens sakrament og omvendelsens sakrament.

Katolsk skriftemål
 
I Den katolske kirke er skriftemålet ett av de syv sakramenter. Det regnes således for å være en handling som ble innstiftet av Gud og som har en innvirkning på menneskets mulighet til å oppnå frelse. Handlingens effekt er at syndene som skriftes blir tilgitt av Gud. Katolsk teologi lærer at enhver synd også må føre til en straff, og denne sones gjennom en botshandling som presten foreslår. Tidligere var det vanligst at man ble pålagt å be et visst antall bønner, men i nyere tid har det blitt stadig mer vanlig at man blir pålagt positive, praktiske handlinger som motvirker det negative man har gjort. Tilgivelsen formidles gjennom absolusjon, der presten på Guds vegne tilgir synden. Bakgrunnen for dette er Jesu fullmakt gitt til Peter og apostlene til å tilgi synder (20, 21-23).

«Ta imot Den hellige ånd. Dersom dere tilgir noen syndene deres, da er de tilgitt. Dersom dere fastholder syndene for noen, er de fastholdt.» (Joh 20, 22-23.) 

Det skilles mellom veniell synd (mindre alvorlig) og dødssynd. Kun alvorlige synder må skriftes, mens venielle synder tilgis gjennom den allmenne syndsbekjennelsen i messe. Den som er seg bekjent å ha begått alvorlige synder kan ikke motta nattverd før de er skriftet. 

På et tidspunkt etter reformasjonen innførte man skriftestolen, hvor den som skrifter og skriftefaren sitter adskilt, ofte med et gitter mellom så det er vanskelig for presten å se den skriftende. I en del moderne katolske kirker har man i stedet tatt i bruk skrifterom, hvor handlingen gjerne utføres under mindre formelle former.

Skriftemålets hemmelighet er absolutt, og presten kan ikke viderefortelle eller bruke for sin egen del det han hører i skriftemålet. En prest som bryter dette kan gjennom en kirkelig straffeprosess bli laisert, det vil si miste sine prestelige fullmakter. 

I en del land er skriftemålets hemmelighet spesielt beskyttet i lovverket, slik at katolske prester ikke kan tvinges til å vitne i retten om opplysninger de har fra skriftemål. Dette gjelder særlig i overveiende katolske land, men også for eksempel i en del av USAs delstater. 

I Den anglikanske kirke har høykirkelige ofte et syn på skriftemålet som sammenfaller med det katolske.

Luthersk skriftemål

Martin Luther var en tilhenger av skriftemål, men mente at presten ikke hadde noen fullmakt til å løse noen fra synd. Han beholdt derfor skriftemålet, men ikke som et sakrament. Det anses i stedet å være et godt redskap for den enkeltes vekst i troen, fordi man bekjenner sine synder for Gud og får veiledning fra en prest. 

I mange lutherske kirker ble skriftemålets stilling svekket gjennom årene, men opplevde fra slutten av 1900-tallet en viss renessanse.

Kristen teologi
 
Kristne begrep
Basic English

Basic English (British American Scientific Commercial English, Britisk amerikansk vitenskapelig kommersielt engelsk) er et internasjonalt hjelpespråk skapt av Charles Kay Ogden i 1930.

Basic English er et av flere hjelpespråk skapt på grunnlag av engelsk. Men ulikt de fleste andre forslagene, forandrer ikke Basic English verken på stavemåten til ordene eller grammatikken. Isteden begrenser språkforslaget det naturlige engelske språkets enorme vokabular til et minimum, og bruker et fåtall grammatikalske regler.

Basic English må ikke forveksles med Simple English (enkelt engelsk). Simple English har et langt større ordforråd og er mindre strengt regulert.

Ordforrådet er redusert til 850 ord + 78 internasjonale ord. Andre ord må uttrykkes ved å sette dem sammen (som i «lage brød» istedenfor «bake»), parafraser og så videre.

Grammatikken er forenklet og skjematisert. Noen affikser brukes på samme måte som i esperanto til å forandre meningen på ordet – forstavelsen un- forandrer et ords mening til sin motsetning, som -mal på esperanto.

Ogdens mål var å skape en utgave av engelsk som kunne bli alles andrespråk ved siden av morsmålet. Dette er et program han hadde fra esperanto og bevegelsen for internasjonale hjelpespråk.

I praksis har Basic English blitt forsøkt spredd som et hjelpemiddel for å få utlendinger til å begynne å lære engelsk. The British Council har skaffa seg opphavsrett til språket for å bruke det i engelskundervisning.

Under den andre verdenskrig anbefalte Winston Churchill Basic English som internasjonalt hjelpespråk. Et motiv for det var å svare på et initiativ fra noen allierte regjeringer for å vurdere bruk av esperanto i internasjonal kommunikasjon etter krigen.

George Orwell laget en parodi på språket i sitt Newspeak i romanen 1984.

Språkeksempel

Fader vår på Basic English:

Our Father in heaven, 
may your name be kept holy.
Let your kingdom come. 
Let your pleasure be done, 
as in heaven, so on earth.
Give us this day bread for our needs.
And make us free of our debts, 
as we have made those free who are in debt to us.
And let us not be put to the test, 
but keep us safe from the Evil One.

Se også

 Planspråk: definisjoner
 Naturalistisk planspråk
 Nylatinsk planspråk

Eksterne lenker
 De 850 grunnleggende orda i Basic English

Engelsk
Konstruerte språk
Ungdomsskole

Ungdomsskole er i Norge betegnelsen på skoler med 8. til 10. trinn, og etter Kunnskapsløftet-06 blir betegnelsen 8–10-skole brukt. Før innføringen av tiårig grunnskole var ungdomsskolen for elever fra 7. til 9. trinn. Ungdomsskolen utgjør ungdomstrinnet i grunnskolen, og i mange tilfeller er ungdomsskolen del av en kombinert grunnskole med både barne- og ungdomstrinn. Normalt begynner elevene på ungdomsskolen det året de fyller 13 år og avslutter skolen året de blir 16. I stort sett alle land i verden i dag er skolen delt i barneskole for barn fra seks til tolv år, ungdomsskole for ungdommer fra 13 til 16 år og videregående skole for eldre elever.

I motsetning til barneskolen, begynner elevene på ungdomsskolen med karakterer. De kan velge et fremmedspråk som valgfag, som tysk, fransk, spansk eller mandarin, eller fordypning i norsk eller engelsk.

Historie
Ungdomsskolen i Norge ble innført  gradvis i løpet av  1960-tallet, fra 1969 for hele landet.  Inntil innføringen av skolestart for seksåringene gjaldt dette 7. til 9. trinn. Skolen var opprinnelig delt i tre såkalte kursplaner etter elevenes faglige nivå der kursplan tre var mest krevende.

I Danmark ble ungdomsskoler etablert for elever fra 14 til 17 år som et eksperiment på begynnelsen av 1940-tallet. I Sverige og Finland ble ungdomstrinnet tradisjonelt kalt högstadiet.

Se også
 8–13-skole
 Norsk utdanningshistorie

Eksterne lenker
 Meld. St. 22 (2010-2011) Motivasjon – Mestring – Muligheter, Innst. 145 S (2011–2012

 
Skoler i Norge
Grunnskole

fi:Peruskoulu#Opettajat ja koulutilat
Armégruppe syd

Armégruppe syd (tysk: Heeresgruppe Süd) var en tysk armégruppe under andre verdenskrig.

Tyskland benyttet to armégrupper for å invadere Polen i 1939, armégruppe nord og armégruppe syd. I dette felttoget ble armégruppe syd ledet av feltmarskalk Gerd von Rundstedt, og hans stabssjef feltmarskalk Erich von Manstein.

Ved begynnelsen av operasjon Barbarossa var armégruppe syd en av tre armégrupper som invaderte Sovjetunionen. Hovedmålet var å ta Ukraina og hovedstaden Kiev. Ukraina var et viktig sentrum for sovjetisk industri, og hadde gode landområder for Hitlers planer om lebensraum.

Armégruppe syd skulle deretter avansere opp Volga og rydde veien for armégruppe nord og armégruppe sentrum på deres vei mot henholdsvis Leningrad og Moskva.

For å utføre oppdraget bestod armégruppen av panzergruppe 1 samt de tyske XVI, XVII og XVIII armeer og de rumenske 3. og 4. armeer. Senere ble også den tyske 6. armé, som kjempet i slaget om Stalingrad, underlagt armégruppen.

I 1942 ble armégruppe syd delt i armégruppe A og armégruppe B.

Se også 

 Babij Jar

Tysklands forsvar
Militære enheter under andre verdenskrig
Wehrmacht
Jasmin Tabatabai

Jasmin Tabatabai (persisk: یاسمین طباطبائی) (født 8. juni 1967 i Teheran) er en iransk-tysk skuespillerinne.

Bakgrunn 
Hennes far er iransk og moren tysk. Foreldrene møttes under Oktoberfest i München i 1956. Hun har dobbelt statsborgerskap.

Karrière 
Hun ble kjent for et større publikum i 1995 med Die Mediocren sammen Jürgen Vogel. Sitt gjennombrudd fikk hun i 1997 som «Luna» i Katja von Garniers musikkfilm bandits. Jasmin Tabatabai har spilt i flere filmer av Peter Stauch (Help the Old, Pieces of my Heart), Helmut Dietl (Late Show), Oskar Roehler (Gierig, Die Unberührbare), Xavier Koller (Gripsholm) og Ralf Huettner (Mondscheintarif).

Hun har også arbeidet som komponist og sanger. Hun grunnla plateselskapet Polytrash i 2001. Våren 2002 utgav hun sitt første soloalbum. For den amerikanske spillefilmen Iron Jawed Angels av Katja von Garnier komponerte og sang de fem sangene sammen med sin mann, den amerikanske musikeren Tico Zamora.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Tyske skuespillere
Personer fra Teheran