alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Vest-Telemark Museum

Vest-Telemark Museum er regionsmuseum for kommunene Tokke, Vinje, Kviteseid, Seljord, Fyresdal og Nissedal, som alle ligger i Vest-Telemark og i den større regionen Øvre Telemark. Museet har ansvar for tolv ulike museumsanlegg i Vest-Telemark. Museet er i 2012 kåret til årets museum. 

Hovedsetet for museet ligger i Eidsborg i Tokke kommune. Der ligger et stort friluftsmuseum, tidligere Lårdal bygdemuseum, like ved Eidsborg stavkirke. 

I friluftsmuseet står landets eldste profane trebygning, Vindlausloftet, fra omkring år 1170.

Vest-Telemark Museum har ansvar for en rekke visningssteder. Norsk skieventyr i Morgedal, Kviteseid bygdetun i Kviteseid, Åmdals Verk Gruver, Grimdalstunet, Fyresdal Bygdemuseum, Vinje Biletgalleri, Dyre Vaa-samlingane, Skinnarlandsamlinga, Øyfjell bygdemuseum, Myllarheimen, Vinjestoga og Myklestoga.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Museer i Vestfold og Telemark
Friluftsmuseer i Norge
Kultur i Tokke
Kultur i Vinje
Kultur i Kviteseid
Kultur i Seljord
Kultur i Fyresdal
Kultur i Nissedal
Vinjestoga

Vinjestoga er Åsmund Olavsson Vinjes barndomshjem i Telemark. Museet ligger like ved E134 på Vinjesletta i Vinje kommune.

Vinjestoga er en typisk husmannsstue fra 1800-tallet.

Eksterne lenker 
Vest-Telemark museums hjemmesider

Museer i Vestfold og Telemark
Byggverk i Vinje
Litterære museer
Kultur i Vinje
Gemma Galgani

Maria Gemma Umberta Pia Galgani (født 12. mars 1878 i Camigliano i provinsen Caserta i Toscana, død 11. april 1903 i Lucca) er en italiensk helgen anerkjent av Den katolske kirke. 

Hun ble saligkåret 14. mai 1933 av pave Pius XI og helligkåret 2. mai 1940 av pave Pius XII. 

Hun var en kristen mystiker og stigmatiker. Hun døde bare 25 år gammel av tuberkulose og ble helligkåret primært på grunn av sin livsførsel og religiøse hengivenhet.

Moren døde da Galgani var åtte år. Hennes far sendte henne til Sankt Zita-søstrenes kostskole, som hun beskrev som et «paradis», men måtte slutte før eksamen pga dårlig helse. Hun var 19 år da hennes far døde. Hun måtte da ta seg av sine syv yngre søsken. Da de var gamle nok til å klare seg selv, bodde Gagliani en stund hos en gift tante. To menn fridde til henne, men hun avslo ut fra sitt ønske om tilbaketrekning og ro.
 
Hun fikk hjernehinnebetennelse da hun var 20, men denne forsvant. Ved Jesu hjertefest 8. juni 1899, falt hun plutselig i ekstase. Med hennes egne ord: «I samme øyeblikk kom Jesus til syne med sine sår åpne; men i stedet for blod, skjøt det ut flammer av ild fra sårene.» 

Resten av uken var de lukket og synlige som hvite arr på huden. Etter februar 1901 opplevde hun Jesu tornekroning (19. juli 1900), pisking (1. mars 1901) og blodsvette i Getsemane. Hun prøvde i ydmykhet å holde sine stigmata hemmelig gjennom å ha på seg svarte hansker og en nonnelignende kjole. 

I denne perioden hevdet hun å se sin skytsengel daglig, og hun sendte ham angivelig ofte ut i ærend, vanligvis med beskjeder til hennes skriftefar i Roma. Angivelig mottok hun også besøk av Jesus og jomfru Maria, og djevelen viste seg og prøvde å lokke henne til å spytte på korset og bryte en rosenkrans. 

Merkene på Galgani ble sagt alltid å stemme overens med det krusifikset hun mediterte over. 

Som ofte med disse fenomenene, var kirkens representanter skeptiske, og i 1901 forbød hennes skriftefar henne å akseptere sårmerkene: Etter intense bønner opphørte fenomenet. Men de hvite arrene var synlige helt til hennes død.

Langfredag 1903 lå hun med utstrakte armer i en forlenget ekstase, «naglet med Jesus til korset», sa hun. Neste dagen fikk hun den siste olje og døde.

Referanser 

Italienske helgener
Stigmatikere
Italienske medlemmer av katolske ordener
Personer fra provinsen Caserta
Fødsler i 1878
Dødsfall i 1903
Nord-Irlands kvinnelandslag i fotball

Nord-Irlands kvinnelandslag i fotball representerer Nord-Irland i internasjonal fotball. Nord-Irlands første registrerte kamp var den 7. september 1973 mot England, en kamp som endte 1-5. Norge vant sin første landskamp mot nettopp Nord-Irland i 1979. 

Nord-Irland har aldri blitt kvalifisert til noe mesterskap. Dette er delvis på grunn av at laget trakk seg fra kvalifiseringen fra og med EM i 1993 til og med EM i 2005. Laget har få seire i kvinnefotball, men de vant sin gruppe i første kvalifisering til EM i Finland ved blant annet å slå Kroatia og Georgia med 4 mål. I andre kvalifiseringsgruppe fikk laget ett poeng etter en uavgjort hjemme mot Hviterussland. 

I kvalifiseringen til VM i Tyskland hadde Nord-Irland en liten opptur ettersom de spilte i gruppe med Kroatia, Estland og Serbia. Nord-Irland tok tilsammen 10 poeng, og endte på tredjeplass i gruppen, bak Island] og Frankrike.

Se også
Nord-Irlands herrelandslag i fotball
Storbritannias kvinnelandslag i fotball
Storbritannias herrelandslag i fotball

Eksterne lenker
 

Kvinnelandslag i fotball
Fotball i Nord-Irland
Nordirske landslag
Fränkische Saale

Fränkische Saale er en elv i Bayern i Tyskland og en av sideelvene til Main fra høyre med en lengde på 136 kilometer. Den må ikke forveksles med den større elven Saale i Sachsen, som er en sideelv til Elben.

Fränkische Saale renner gjennom Bad Königshofen, Bad Neustadt, Bad Kissingen og Hammelburg før den munner ut i Main ved Gemünden am Main. Elven har sitt utspring i fjellene Rhön i landkreis Rhön-Grabfeld. To ulike steder blir hevdet som kilden til Saale. Den første er Alsleben (Fränkische Saale Quelle) og den andre er mellom Sternberg og Obereßfeld ( Saale Quelle). Kilden øst for Alsleben er en stor kilde, mens en tredje av mulige kilder er Brennhausen.

Litteratur 
 Rhönklub e.V. Durch die Rhön. Verlag Parzeller, Fulda 2001, ISBN 3-7900-0327-1

Elver i Bayern
Mains vassdragsområde
Henri Masson

Henri Masson (født 17. januar 1872, død 17. januar 1963) var en fransk fekter som deltok i de olympiske leker 1900 i Paris.
 
Masson kom på andreplass i fekting med florett under OL 1900 i Paris. Landsmannen Émile Coste vant konkurransen og ble olympisk mester.

OL-medaljer 
 1900  Paris -  Sølv i fekting, florett

Referanser

Eksterne lenker 
 

Franske fektere
Olympiske sølvmedaljevinnere for Frankrike
Medaljevinnere under Sommer-OL 1900
Deltakere for Frankrike under Sommer-OL 1900
Fektere under Sommer-OL 1900
Olympiske medaljevinnere i fekting
Fylkesvei 4510

Fylkesvei 4510 går mellom Heigre og Kjellingland i Sandnes kommune. Veien er 2,9 km lang og heter Jutlandsvegen.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 319.

Kommuner og knutepunkter

 Heigre
 Kjellingland

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Rogaland
Veier i Sandnes
Åländsk Center

Åländsk Center (c) er et sentrumsorientert politisk parti på Åland. Det har siden dannelsen den 22. februar 1976 vært et av de mer dominerende partiene i Ålands lagting, hvor partiet fra 2011 er størst med 7 av 30 mandater. Åländsk Center er dannet etter mønster fra dets søsterpartier i Norden. Partileder siden 2010 er Harry Jansson.

I 1977 ble ungdomsorganisasjonen Åländsk Ungcenter stiftet, og i 1988 kom kvinneorganisasjonen Centerkvinnorna, som senere er blitt nedlagt. I dag finnes også pensjonistorganisasjonen Centerveteraner.

Eksterne lenker 
 

Politiske partier på Åland
Liberale partier
Politiske partier etablert i 1976
Fylkesvei 4480

Fylkesvei 4480 går mellom Voll i Klepp og Heigre i Sandnes. Veien er 2,8 km lang og heter Skasvegen.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 243.

Kommuner og knutepunkter

 Voll

 Heigre

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Rogaland
Veier i Klepp
Veier i Sandnes
Ålands Framtid

Ålands Framtid (ÅF) er et separatistisk politisk parti på Åland. Det ønsker å løsrive Åland fra Finland og danne en selvstendig stat. Partiet fremhever ellers minoritetsrettigheter, lokalt selvstyre, vekst i folketall og næringsliv, mindre byråkrati, miljøvern og en fortsatt demilitarisert øygruppe som viktige saker.

Partiet stilte til valg for første gang i 2003, og doblet oppslutningen i 2007. Ålands Framtid har tre mandater i Ålands lagting etter valget i 2011. Partileder siden 2007 er Anders Eriksson.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Politiske partier på Åland
Politiske partier etablert i 2001
Obunden samling

Obunden samling på Åland (ObS) er et borgerlig politisk parti på Åland. Det har ingen spesifikk ideologi, men blir ofte oppfattet som konservativt. Obunden samling ble dannet av en gruppe unge utbrytere fra Åländsk Center i 1987. I 2013 besluttet mesteparten av partiet, inkludert lagtingsgruppen på fire og partiets ministre, så nært som Carita Nylund, å gå inn i Moderaterna på Åland. Tidligere leder i Obunden samling, Gun-Mari Lindholm, ble gruppeleder for Moderaterna.

Eksterne lenker 
 

Politiske partier på Åland
Politiske partier etablert i 1987
Konkordatet i 1801

Konkordatet i 1801 var en avtale mellom Napoléon Bonaparte og Den hellige stol som regulerte den franske kirkens forhold til Vatikanet. Etter lange forhandlinger ble konkordatet signert den 15. juli 1801, og bragte den franske kampen mot den katolske kirken til opphør.

Konflikten hadde begynt for alvor i 1791 da de revolusjonære ville tvinge den katolske geistligheten til å godkjenne en sivilkonstitusjon som ville gestalte kirken som en statskirke under de revolusjonæres kontroll. Det var kommet til blodige forfølgelser, og den revolusjonære regjeringen forsøkte å ta kontrollen ved å utnevne egne biskoper. De pavetro biskopene flyktet i eksil.

Konkordatet av 1801 nyregulerte bispedømmestrukturen i Frankrike og i noen deler av de områdene Napoleon hadde erobret, og erklærte katolisismen som religion for det store flertall av alle franskmenn (men ikke som statens religion, som tidligere, en klausul som de revolusjonære hadde utnyttet til sine formål).

Konkordatet var epokegjørende i flere henseender. Men ved Napoleons egenmektige tilføyelse av de 77 såkalte organiske artikler ble det imidlertid i vesentlig grad modifisert i Kirkens disfavør, blant annet ved at de forbød enhver pavelig rettsakt i Frankrike som ikke var blitt godkjent av landets styre. Pavens protest mot dette var uten resultat.

Hovedpunkter 
 Konkordatet slår fast at «katolisismen er religionen til de fleste franskmenn», men er ikke en offisiell religion. Frankrike har religionsfrihet, særlig var dette viktig for jøder og protestanter.
 Paven fikk rett til å utnevne biskoper, men dette fikk liten praktisk betydning, så lenge de franske myndighetene fortsatt skulle nominere dem.
 Den franske staten skulle betale presteskapets lønninger, men de skulle sverge lojalitet til den franske stat.
 Kirken skulle si fra seg alle krav på eiendommer som var konfiskert etter 1790.
 De kristne høytidene ble gjenetablert som «festtid», med virkning fra påskedag 18. april 1802. Det resterende av Den franske revolusjonskalenderen som skulle avskaffes, ble ikke dette før 1. januar 1806 da gregoriansk kalender ble innført.

Konkordatets bestemmelser ble opphevet av en fransk lov av 1905 som skilte kirke og stat. Deler av konkordatet er imidlertid fortsatt gjeldende rett i Alsace-Moselle regionen, da denne var en del av Det tyske keiserriket da loven av 1905 ble vedtatt.

Eksterne lenker 
 «Napoleon's concordat and Organic Articles (1801)», fra nettstedet concordatwatch.eu (engelsk)
 «The French Concordat of 1801», fra Catholic encylopedia (engelsk)

Konkordat
Frankrikes historie
Hendelser i 1800-årene
Traktater av 1801
1801 i Frankrike
Kirkenes videregående skole

Kirkenes videregående skole ble åpnet høsten 2002. Den allmennfaglige studieretningen i Kirkenes (Kirkenes videregående skole) ble slått sammen med den yrkesfaglige studieretningen på Hesseng (Hesseng videregående skole). Skolen på Hesseng ble bygd ut og fikk navnet Kirkenes videregående skole.

Skolen har ca. 600 elever fordelt på utdanningsprogrammene studiespesialisering med de fleste programområder, bygg- og anleggsteknikk, teknikk og industriell produksjon, elektrofag, design og håndverk, restaurant- og matfag, helse- og oppvekstfag og et aktivt OPUS.

Kirkenes videregående skole har sin anleggsavdeling i Bjørnevatn. Avdelingen tilbyr utdanning innen anleggsteknikk, arbeidsmaskiner og anleggsmaskinmekaniker. Anleggsmaskinmekaniker har landslinjestatus, noe som betyr at alle søkere har samme rett til inntak, uansett hvor i landet de kommer fra.

Rektor er Øystein Hansen.

Eksterne lenker 
 Skolens hjemmeside 

Kirkenes
Videregående skoler i Troms og Finnmark
Skoler i Sør-Varanger
Norman Pritchard

Norman Gilbert Pritchard også kjent som Norman Trevor (født 23. juni 1877 i Calcutta, død 31. oktober 1929 i Los Angeles) var en indisk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1900 i Paris.

Pritchard deltok i flere øvelser i friidrett under OL 1900 i Paris. Han kom på andreplass på 200 meter bak John Tewksbury fra USA og også på 200 meter hekk ble han nummer to, bak amerikaneren Alvin Kraenzlein. Han deltok også på 110 meter hekk, på 60- og 100 meter.

OL-medaljer 
 1900  Paris -  Sølv i friidrett, 200 meter  India 
 1900  Paris -  Sølv i friidrett, 200 meter hekk  India

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Indiske sprintere
Indiske hekkeløpere
Personer fra Kolkata
Medaljevinnere under Sommer-OL 1900
Olympiske sølvmedaljevinnere for India
Deltakere for India under Sommer-OL 1900
Wilhelm Matheson

Wilhelm Eger Matheson (født 5. mai 1955 i Oslo) er en norsk jurist og dommer i Høyesterett. Han ble utnevnt til høyesterettsdommer den 31. oktober 2008 og tiltrådte 1. november 2009.

Utdanning 
Wilhelm Matheson tok juridisk embetseksamen ved Universitetet i Oslo i 1982. Han har tidligere arbeidet som førstekonsulent og lovrådgiver i Justisdepartementets lovavdeling og som gjesteforsker ved Max-Planck-instituttet i Freiburg i Tyskland. I perioden 1987 til 1988 var han dommerfullmektig ved Lier, Røyken og Hurum sorenskriverembete. I 1989 ble han advokatfullmektig i advokatfirmaet Mellbye, Schjoldager, Sejersted, Tenden. Fra 1990 til 2009 arbeidet han som advokat og partner i advokatfirmaet Wiersholm, frem til han ble utnevnt til høyesterettsdommer.

Utnevning til Høyesterett 
Matheson ble utnevnt til høyesterettsdommer den 31. oktober 2008, samtidig med Bergljot Webster og Erik Møse. Prosessen rundt tilsettingen av Matheson, Webster og Møse som høyesterettsdommere ble kritisert av professor i sammenlignende politikk ved Universitetet i Bergen Gunnar Grendstad, for å være «lite gjennomsiktig.» Journalist Hanne Skartveit fra avisa Verdens Gang ønsket å avdekke Matheson og de to andre høyesterettsdommerne som ble utnevnte sammen med han til, deres politiske holdninger i saker av særskilt offentlig interesse. Matheson ønsket ikke å binde seg til posisjoner eller ta stilling til saker han senere kunne komme til diskutere i Høyesterett.

Dommergjerning 
I et portrettintervju i 2011 ga Matheson uttrykk for troen på idealet om «en fordomsfri dommerstand», men fremholdt at det var selvsagt at en rettsavgjørelse viser dommeren sine holdninger, ikke «den såkalt sanne juss».

Pr. januar 2011 hadde Matheson tatt dissens i to høyesterettsdommer: 

 Den første saken (i januar 2010) tok for seg et krav fra driftsselskapet for en rasteplasskiosk om erstatning fra Vegvesenet etter tap av inntekter som følge av et tunnelras. Flertallet på tre dommere dømte i favør av Vegvesenet, mens mindretallet på to dommere mente at staten var ansvarlig for inntektstapet. Det var Matheson som skrev dissensvotumet.
 I den andre saken (fra mars 2010) var Matheson alene om dissens mot de fire øvrige dommerne. Saken gjaldt et krav om oppreising fra skuespilleren Gøril Mauseth, etter at NRK hadde vist et klipp fra ei scene i filmen Brent av frost der Mauseth er naken. Flertallet på fire dommere dømte i favør av Mauseth, mot Mathesons dissens.

Kilder 

Norske høyesterettsdommere
Personer fra Oslo
William Holland

William Joseph Holland (født 3. mars 1874, død 20. november 1930) var en amerikansk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1900 Paris. 

Holland deltok på flere øvelser i friidrett under OL 1900 i Paris. Han kom på andreplass på 400 meter bak Maxwell Long. På 200 meter ble han nummer fire og på 60 meter klarte han ikke å kvalifisere seg til finalen.

OL-medaljer 
 1900  Paris -  Sølv i friidrett, 400 meter  USA

Eksterne lenker 
 

Sprintere fra USA
Medaljevinnere under Sommer-OL 1900
Deltakere for USA under Sommer-OL 1900
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1900
Personer fra Boston
Fødsler i 1874
Dødsfall i 1930
David Bain

David Bain (født 5. august 1900 I Rutherglen, South Lanarkshire, død 	22. februar 1966) var en skotsk fotballspiller som spilte for Rutherglen Glencairn, Everton og Manchester United. Han spilt i angrep.

Han kom til Manchester United i mai 1922 etter å ha spilt i Rutherglen Glencairn. Han hadde vært hos United på prøvespill flere ganger, men manager John Chapman nølte. Til slutt bestemte Chapman seg for å kjøpe Bain etter at han hadde begynt å spille på de skotske juniorlandslaget. I tillegg hadde noen andre engelske klubber vist interesse for ham. Til sammen scora han ni mål på 23 kamper mellom mai 1922 og juli 1924.

I juli 1924 gikk turen videre til Everton.

Skotske fotballspillere
Fotballspillere for Manchester United FC
Fotballspillere for Everton FC
Personer fra South Lanarkshire
Trefork

En trefork (latin: trident, av «tre tenner») er en lystregaffel med tre spisser. En lyster er et spyd med to eller flere spisser til å fiske med (såkalt lystring).

Treforker har en overflatisk likhet med greip og høygafler som er landbruksredskaper med to til sju tenner, utformet for å løfte og kaste materiale.

Trefork var tidligere også brukt som et militært våpen.
Den greske havguden Poseidon (romersk gud: Neptun) blir ofte avbildet med en trefork.

Flere språk i India bruker ordet trishula fra sanskrit for å beskrive treforken. Dette ordet betyr «trippelspyd».

Trefork blir brukt som grafisk figur og som symbol for hav, sjø og lysterfiske. Denne figuren finnes i kunsten, som stilisert kjennetegn, i heraldiske våpenskjold og i bumerker. Treforken blir betegnet som «Neptungaffel» i våpenskjold og som «lyster» i bumerker. I det norske Sjøforsvaret har en Neptungaffel vært våpenfigur i skjold for et fartøy, og Svelvik har i sitt kommunevåpen fra 1964, et skjold med på rød bunn en gull Neptungaffel. Begge disse våpenskjoldene har de tre tennene vendt oppover.

I bumerker er lysterfiguren sterkt forenklet: den har en hovedstrek (skaftet) som i den ene enden har en tverrstrek og fra denne tverrstreken går det tre streker (tennene). En slik lysterfigur finnes i bumerker vendt både oppover og nedover. Den har noen variantformer f.eks. med en liten ekstra tverrstrek lenger inn på skaftet. I bumerker finnes også en figur der skaftet har tre tenner både øverst og nederst.

Litteratur om trefork i våpen og merker 
 Hans Cappelen og  Knut Johannessen : Norske kommunevåpen, Oslo 1987, side 109
 Anders Bjønnes m. fl. (redaktører): Segltegninger fra hyllingene i Norge 1591 og 1610, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2010

Eksterne lenker 
 
 Hans Cappelen: Bumerker i Norge (Oslo 2005)

Fiskeredskap
Blankvåpen
Symboler
Heraldikk
Gildeskål bredbånd

Gildeskål bredbånd var en internettleverandør (ISP) i Gildeskål, Nordland. Selskapet var opprinnelig et samarbeid mellom Gildeskål kommune og Nordkontakt AS, med formål å få på plass et høyhastighets datanettverk mellom skolene. Kommunen solgte i august 2007 sin andel, og selskapet ble senere gitt navnet NKnett samme år.

Norske teleselskaper
Gildeskål
Opphør i 2007
Marisha Pessl

Marisha Pessl (født 26. oktober 1977) er en amerikansk forfatter som er best kjent for sin debutroman Special topics in calamity physics (2006) – på norsk som Utvalgte emner i katastrofefysikk, oversatt av Vibeke Saugestad (Gyldendal, 2007).

Referanser 

Forfattere fra USA
Personer fra Detroit
Fødsler i 1977
Europautvalget

«EØS-utvalget» omdirigeres hit, se også EOS-utvalget.
Europautvalget (tidligere kalt EØS-utvalget) er Stortingets faste, rådgivende utvalg som behandler politiske og konstitusjonelle saker knyttet til EØS-avtalen, EØS-loven eller rettsakter fra EU. Utvalget er rådgivende overfor Regjeringen. Når direktiver fra EU er EØS-relevante, skal de etter bestemmelsene i EØS-avtalen og EØS-loven implementeres i norsk rett gjennom lovendring. Europautvalget behandler da direktivet og det gjennomføres en lovprosess i Stortinget.

Europautvalget består av medlemmene av Stortingets utenrikskomite, samt de representantene som til enhver tid er medlem av Stortingets EFTA/EØS-delegasjon. Lederen for Utenrikskomiteen leder møtene i Europautvalget. Ellers innkalles de ulike fagkomiteene til å delta i behandlingen når saken gjelder deres arbeidsområde.

Tilsvarende deltar utenriksministeren alltid i møtet, og andre fagstatsråder ved behov. Europautvalget forbereder Norges strategi, stemmegivning og forslag i EØS-komiteen, men det er Regjeringen selv som avgjør hvilken posisjon og standpunkt den inntar når den møter i EØS-komiteen og EØS-rådet.

Litteratur
Ivar Buch Østbø, Storting og regjering, Schibsted forlag, 2001, ISBN 8251618711

Eksterne lenker 
 Stortinget.no – Europautvalget
 Stortinget.no – Stortingets arbeid med EU- og EØS-saker
 Stortinget.no – Stortingets EFTA/EØS-delegasjon

Stortingskomiteer
Feltbiskop

Feltbiskopen er leder for det kirkelige arbeidet innen Finlands forsvar. Embetet ble grunnlagt i 1941 av marskalk Carl Gustaf Emil Mannerheim. Feltbiskopen har brigadegenerals grad. Feltbiskopen er innen forsvaret leder for feltproster, militærpastorer og militærdiakoner.

Tross navnet er feltbiskopen ikke biskop i egentlig mening. Feltbiskopen er ikke biskopsvigd og har heller ikke rett til å prestevie. Han er ikke heller leder for noe stift og bærer ikke den liturgiske skrud som innen Den evangelisk-lutherske kirken i Finland tilfaller en biskop. Til tross for dette er feltbiskopen fullverdig medlem i bispemøtet og kirkemøtet.

For å bli feltbiskop kreves det at man har teologie licentiat-examen eller teologie doktors-examen.

Feltbiskoper siden 1941
Johannes Björklund 1941-1956
Toivo Laitinen 1956-1969
Yrjö Massa 1969-1978
Viljo Remes 1978-1986
Jorma Laulaja 1986-1995
Hannu Niskanen 1995-2012
Pekka Särkiö 2012-

Referanser

Finlands forsvar
Religiøse titler
Ernst Schultz

Ernst Ludvig Emanuel Schultz (født 15. mai 1879 i Horsens, død 20. juni 1906) var en dansk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1900 Paris. 

Schultz kom på tredjeplass i friidrett på 400 meter under OL 1900 i Paris. Maxwell Long vant foran William Holland begge fra USA.  

I dansk mesterskap i friidrett 1899 tok Schultz gull på 150 meter. 

Han omkom i en drukningulykke i Roskilde Fjord.

OL-medaljer 
 1900  Paris -  Bronse i friidrett, 400 meter  Danmark

Eksterne lenker 
 

Danske sprintere
Olympiske bronsemedaljevinnere for Danmark
Medaljevinnere under Sommer-OL 1900
Personer fra Horsens
Walter D’Souza

Walter Luis D'Sousa (født 16. desember 1920, død 23. august 1989) var en indisk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1948 i London.
  
D'Souza ble olympisk mester i landhockey under OL 1948 i London. Han var med på det indiske laget som vant landhockeyturneringen. Det var tretten lag med i turneringen og India vant sine tre kamper i gruppespillet med sammenlagt 19-1. I semifinalen slo de Nederland med 2-1 og i finalen Storbritannia med 4-0.

OL-medaljer 
 1948  London -  Gull i landhockey  India

Eksterne lenker 
 

Indiske landhockeyspillere
Deltakere for India under Sommer-OL 1948
Landhockeyspillere under Sommer-OL 1948
Olympiske mestere for India
Personer etter føde- eller oppvekststed i Uganda
Olympiske medaljevinnere i landhockey