alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Høgskoleingeniør

Høgskoleingeniør betegner i Norge en yrkesgruppe som har studert teknikk i 3 år ved universitet eller høyskole.

Kvalitetsreformen for høyere utdanning innførte nye gradsbetegnelser med virkning fra 1. januar 2003, og opphevet lovbeskyttelsen av graden høgskoleingeniør. Bachelor i ingeniørfag ble innført som anbefalt ny gradsbetegnelse fra samme dato. Fra 27. november 2009 er tittelen igjen beskyttet.

For å bli Bachelor i ingeniørfag må man ha R2 og FY1 (tidligere omtalt som 3MX og 2FY)  i tillegg til generell studiekompetanse, eller ta et 1-årig forskurs for ingeniørutdanning, eller ta en såkalt tresemesterordning med sommerkurs i matematikk og fysikk før man starter på studiene.

Normalt kan man studere til Bachelor i ingeniørfag ved en av de statlige regionale høyskolene som tilbyr ingeniørstudier eller ved Forsvarets høgskole.

Se også 
Bachelor i ingeniørfag
Ingeniør
Sivilingeniør

Referanser

Eksterne lenker 
 Norges Ingeniør- og Teknologorganisasjon

Studier
Teknikk
Akademiske grader

fr:Baccalauréat en sciences
Langskip

Langskip er et samlebegrep for skip som i hovedsak er rodd (roskip) og som er lange og smale med en grunn kjøl. Denne typen skip har vært benyttet av flere ulike folkeslag.

For å regnes som langskip, må lengden være minst 15 meter.

Noen typer langskip
 Norrøne langskip var store klinkbygde skip brukt av skandinaviske sjøfarere i og etter vikingtiden.
 Greske langskip, skipstypen bireme ble utvikla på grunnlag av disse.
 Romerske skip, galeien som eksempel bireme, trireme, quadrireme, quinquereme og dromone.
 Saksiske langskip, en type brukt av sakserne og mye lik vikingskipene.

Norrøne langskip 
De norrøne langskipene var i vikingtiden store åpne båter med klinkbygde skrog, som regel av eik, kraftig grunn kjøl, ofte høye stavner (særlig foran), mange årepar, sideror i bakstavnen, mast midtskips og rektangulært råseil, og faste tofter over dekk. Dette var typisk skip som gikk lett i sjøen og hadde lange, smekre linjer.
 Busser, krigsskip med stor lastekapasitet og mannskapsstyrke om bord, typisk to mann per åre eller fler. Olav Tryggvasons skip «Ormen Lange» var av denne typen.
 Skeider, krigsskip med mindre fribord enn busser, men mye slankere og hurtigere. Typisk 1-2 mann per åre.
 Snekker, krigsskip brukt i strid og på reiser, trolig en mellomting av busse og skeid. «Tranen» til Olav Tryggvason var en snekke.
 Karver, helst benyttet som private farkoster i kystnære farvann, men også på elver, innlandsfjorder og åpent hav. Osebergskipet og Gokstadskipet er eksempler på slike skip.
 Draker var langskip med dyrelignende hoder i stavnene, vanligvis et dragelignende hode.

Referanser

Se også 
 Norrøne skip
 Vikingskip

Eksterne lenker 
 Vikingskip
 Nordlandsmuseet

Båttyper
Robåter
Kroatias nasjonalbank

Kroatias nasjonalbank (kroatisk: Hrvatska Narodna Banka) er sentralbanken i Kroatia.

Historie
Kroatia fikk sin uavhengighet fra Jugoslavia 25. juni 1991. Sentralbanken ble etablert i Artikkel 53 i republikkens grunnlov, vedtatt 21. desember 1990. Denne artikkelen fastsetter sentralbankens uavhengighet, rolle, overordnede ansvarsområder og oppgaver. Sentralbankens overordnede styringsmål defineres også her; en stabil valuta og generell likviditet, både innenlandsk og i forhold til utlandet. Artikkelen fastsetter også at sentralbankens status skal fastsettes i en egen lov. 

En resolusjon av 8. oktober 1991, sammen med beslutningen om å erstatte den jugoslaviske dinaren med kroatiske dinarer fastsatte mer detaljert sentralbankens plikter og ansvarsområder. 

4. november 1991 kom den første sentralbankloven, som da erstattet resolusjonen fra 1991. Bankens nåværende navn ble gitt 15. desember 1997, som et tillegg til grunnloven. Teksten i Artikkel 53 ble også justert noe, bl.a. ble kravet om at bankens overskudd skulle tilfalle regjeringen, fjernet. De overordnede styringsmålene ble også tatt ut, for heller å spesifiseres i sentralbankloven. 

Bankens nåværende oppgaver, målsettinger og status er definert i sentralbankloven fra 5. april 2001. Denne loven styrker ytterligere sentralbankens uavhengighet fra regjeringen, og gir et rammeverk som er på linje med de sentralbanklovene som finnes i EU. Det viktigste styringsmålet for sentralbanken er, i likhet med EU og de fleste andre vestlige land, en lav og stabil inflasjon. 

Den kroatiske dinaren, introdusert 23. desember 1991 som en overgangsvaluta, ble eneste gyldige betalingsmiddel 1. januar 1992. Den ble erstattet av den nåværende kunaen 30. mai 1994. 

Sentralbanken ligger i Kroatias hovedstad, Zagreb.

Oppgaver og målsettinger
Sentralbankens primære styringsmål er en lav og stabil inflasjon. Såfremt ikke dette hovedmålet rammes, skal banken ellers støtte landets økonomiske politikk, og handle innenfor prinsippene om en åpen markedsøkonomi og fri konkurranse. 

Sentralbankens oppgaver inkluderer:
 Formulere og utøve landets penge- og valutapolitikk
 Forvalte landets valutareserver
 Utstede sedler og mynter
 Forvalte lisenser for bankvirksomhet, overvåke og bestemme reguleringer av banknæringen
 Fungere som bankenes bank
 Regulere, forbedre og overvåke landets betalingssystem
 Fungere som regjeringens bank
 Bestemme reguleringer for oppgaver som ligger innenfor sentralbankens fullmakter
 Utøve andre oppgaver som tillegges sentralbanken ut ifra sentralbankloven

I tillegg kommer sentralbankens rolle som koordinator mellom andre offentlige instanser, og samarbeide med internasjonale organer.

Sentralbanksjef
Sentralbanksjef er pr august 2018 Boris Vujčić. Han har hatt denne stillingen siden 8. juli 2012.

Se også
Liste over verdens sentralbanker

Referanser

Eksterne lenker
 

Kroatias økonomi
Sentralbanker
Banker etablert i 1991
1990-årene i Kroatia
8. arrondissement

8. arrondissement, L'Élysée, er et av de sentrale arrondissementene i Paris, og ligger ved Seinens høyre bredd. 

Det grenser til 17., 9., 10.,  2. og 1. arrondissement. På motsatt side av elven ligger 7. arrondissement. Størrelsen er 3.881 km².

Historikk

Kvarterer
Les Champs-Élysées
Le Faubourg-du-Roule
La Madeleine
L'Europe

Kunst 
Pinacothèque de Paris, kunstgalleri 

 8. arrondissement i Paris
Apollo 9

Apollo 9 var den tredje bemannede romferden i Apollo-programmet. Mannskapet ble skutt opp den  3. mars 1969, og oppdraget varte i ti dager. Det var første gang månemodulen ble brukt i en bemannet romferd og første gang alle elementene som skulle brukes i månelandingen ble brukt.

Mannskap 
James McDivitt (fløy med Gemini 4 & Apollo 9), Kommandør
David R. Scott (fløy med Gemini 8, Apollo 9, & Apollo 15), pilot, kommandomodul
Russell Schweickart (fløy med Apollo 9), pilot, månemodul

Reserve
Pete Conrad (fløy med Gemini 5, Gemini 11, Apollo 12, Skylab 2), Kommandør
Dick Gordon (fløy med Gemini 11, Apollo 12), pilot, kommandomodul
Alan Bean (fløy med Apollo 12, Skylab 3), pilot, månemodul

Støtte
Fred Haise (fløy med Apollo 13)
Jack Lousma (fløy med Skylab 3, STS-3)
Ed Mitchell (fløy med Apollo 14)
Al Worden (fløy med Apollo 15)

Apollo 09
Apollo 09
Apollo 09
Håkon Karlsen

Håkon Karlsen (født 5. mars 1922 i Trondheim, død 6. mai 2007) var en norsk journalist.  

Han flyktet under den andre verdenskrig til Sverige fra Hattfjelldal, hvor han ble utskrevet til arbeidstjeneste. Etter studier ved Uppsala universitet, ble Karlsen lærer i Strinda.
Han ble ansatt i NRK ved Trøndelag Kringkaster (1947–1964),
NRK Troms (1964–1976), og NRK Sørlandet (1976–).  Sentralt hadde Karlsen engasjement hos
NRK Barne- og ungdomsavdelingen der han ble svært kjent for figurene Amandus og Antonsen i barnetimen, samt den senere så kjente underholdningsavdelingen.
Han er kjent for å ha oppdaget «Oluf» og
deltok i flere radio- og fjernsynsprogram med ham, plateutgivelsen Ja, du Oluf (Cat Music, 1973), Mølje & sodd (Dagbladets sommerkassett, 1980) og filmene Førti år med Oluf (1979) og Oluf – No må du skjærpe dæ, gutt (1991).

Bokutgivelser 
 Marulken : noveller Oslo (Aschehoug, 1962)
 Amandus og Antonsen Oslo (Tiden, 1983)

Referanser

Eksterne lenker 
 Minneprogram om Håkon Karlsen fra NRK Sørlandet
 NRK-side om NRK-historie i Trøndelag

NRK-journalister
Personer fra Trondheim kommune
Apollo 10

Apollo 10 var den fjerde bemannede romferden i Apollo-programmet. Fartøyet ble sendt opp ved hjelp av en Saturn V-rakett den 18. mai 1969 og vendte tilbake den 26. På tilbaketuren oppnådde den en fart på 39 897 km/t, som ifølge Guinness rekordbok er den høyest oppnådde hastighet til et bemannet kjøretøy.

Ferden var generalprøven før den første månelandingen med Apollo 11, turen var identisk med unntak av selve landingen.

Apollo-programmet
Romfartøyer skutt opp i 1969
1969 i USA
Domanmetoden

Domanmetoden er en kontroversiell metode for  trening av hjerneskadde barn til å bli normalt fungerende mennesker, eller i det minste å gjøre livet deres lettere. Metoden ble utviklet på 1950-tallet av den amerikanske fysioterapeuten Glenn Doman (1919–2013), og har vært svært omdiskutert blant leger som har med denne gruppen av barn å gjøre. Den blir frarådet av det amerikanske barnelegeforbundet American Academy of Pediatrics, som mener at den bygger på et foreldet og forenklet bilde av hjernens utvikling, og at de for voksne i barnets omgivelse svært arbeidskrevende momentene ikke har dokumentert effekt..

Metoden blir påstått å hjelpe mennesker innenfor de følgende gruppene:
 mentalt tilbakestående
 cerebral parese
 autisme
 hyperaktivitet
 Downs syndrom
 epilepsi
 generelle problemer med utvikling

Referanser

Eksterne lenker 
 Norsk domanside
 Internasjonal domanside

Helse

en:The Institutes for the Achievement of Human Potential
Mohéli

Mohéli er en av de tre øyene som utgjør nasjonen Komorene.  Mohéli ligger i Indiahavet utenfor kysten av Afrika. Det er den minste av øyene i øygruppa Komorene, og hadde ca. 24 000 innbyggere i 1991. Den største byen på øya er Fomboni. Befolkningen er hovedsakelig sunnimuslimer.

Historie

Inntil 1830 var Mohéli en del av Ndzuwenie-sultanatet, som også hersket over naboøya Anjouan. I 1830 ble øya overtatt av utvandrere fra Madagaskar, og i 1886 gjorde Frankrike Mohéli til et protektorat. I 1909 annekterte Frankrike øya og gjorde slutt på sultanatet.

I 1975 vedtok Mohéli å gå sammen med naboøyene Grande Comore og Anjouan i nasjonen Komorene. Øygruppen har vært preget av politisk, økonomisk og sosial uro. 11. august 1997, erklærte Moheli at øya ikke lenger var en del av Komorene, bare en uke etter at Anjouan hadde gjort det samme. Mohelis uavhengighetsledere var Said Mohamed Soefu, som ble president, og Soidri Ahmed, som ble statsminister. Moheli sluttet seg igjen til Komorene i 1998. I 2002 ratifiserte Mohéli den nye komorske grunnloven, som innebar en mindre sentralisert, føderal regjering, og som gav mer makt til øyenes regjeringer. Dette bidro til å dempe den langvarige politiske uroen på Komorene. I 2002 ble Mohamed Said Fazul valgt til president.

Eksterne lenker
 Comoros geography, ECDD Comoros Project

Komorenes geografi
Apollo 12

Apollo 12 var den sjette bemannede Apollo-ferden, og den andre til å lande på månen.

Mannskapet
Pete Conrad
Dick Gordon
Alan Bean

Støttemannskap
John Young
Charlie Duke
Al Worden

Høydepunkter fra ferden 
Saturn V-raketten ble truffet av lyn under oppskytingen. Dette medførte at telemetrien fra romfartøyet gikk off-line i en lengre periode under oppskytingen. Hele ferden ble reddet takket være hukommelsen til Al Bean ombord på Apollo 12 og John Aaron i kontrollsenteret, som sammen klarte å resette utstyret i kommandomodulen (kilde).
S-IVB-steget på Apollo 12 skulle, etter at det ble dumpet, gå i en bane rundt solen. Imidlertid gikk ikke dette etter planen og det endte opp i en ustabil bane som tok den fordi både jorden og månen, ut i en sol-bane, før den returnerte tilbake til jorden i 2002.
Gjennomførte andre månelanding.
Presisjons-landing like i nærheten av Surveyor 3, slik at astronautene kunne besøke månesonden. Det var faktisk mindre enn 200 m unna Intrepid. Sonden var synlig fra månelandingsfarkosten. Landingen var bare litt unna det tenkte landingsstedet, som Conrad hadde døpt for Pete's Parking Lot.
Gordon ombord i Yankee Clipper i bane rundt månen arbeidet bl.a. med å ta multispektrum-bilder av måne-overflaten.
Mannskapet ble en ekstra dag i måne-bane for å ta bilder.

Månevandringer
To månevandringer (EVA) ble gjennomført, mens LM Intrepid stod på månens overflate.

EVA Nr. 1
Varighet: 3 t 56 min 03 s
Dato: 19. november
Utført av: Conrad og Bean
Planlagt oppdrag:
3. og 4. menneske på overflaten av månen.
Ta bilder og innsamling av steinprøver.
Sette opp måleutstyr som målte seismisk aktivitet på månen, sol-vindens flux og magnetisk felt, samt sørge for overføring av data til jorden.

EVA Nr. 2
Varighet: 3 t 49 min 15 s
Dato: 20. november
Utført av: Conrad og Bean
Planlagt oppdrag:
Innsamling av steinprøver.
Hentet kameraet fra Surveyor 3

Sitatet
Whoopie! Man, that may have been a small one for Neil, but that's a long one for me. — Pete Conrad (noe kortere og uformelt enn Armstrong) når Conrad går ned på overflaten.

Trivia 
Alan Bean smuglet med en selvutløser for kameraet de skulle bruke. Meningen var å ta bilde av seg selv, Pete Conrad og Surveyor 3-sonden i bildet samtidig. Siden selvutløseren ikke var en del av standard-utstyret, ville et slikt bilde skapt litt kaos hos foto-analyse-folkene hos NASA om hvordan et slikt bilde hadde blitt tatt. Dessverre ble utløseren forlagt under månevandringen og planen ble aldri gjennomført.
Apollo 12 skulle sende den første farge-tv-sendingen fra månen, men Al Bean klarte ved et uhell å ødelegge kameraet da han pekte det mot solen. 

Backup-mannskapet for Apollo 12 klarte å sette inn i de to astronautene sin måne-checkliste (som var festet til håndleddene på Conrads og Beans romdrakter) små bilder av Playboy-centerfolds. Dette medførte ‘porno’ for første gang ble vist på Månen. Astronautene oppdaget dette først da de bladde gjennom sjekklisten under sin første månevandring.

Bilder 

Apollo-programmet
Måneferder
Romfartøyer skutt opp i 1969
1969 i USA
Gry Blekastad Almås

Gry Blekastad Almås (født 28. mai 1970 i Oslo) er en norsk journalist, som har vært NRKs korrespondent i London siden 2021 – åtte år etter sin første periode.

Karriere 
Blekastad Almås er utdannet innen litteraturvitenskap ved Universitetet i Bergen, journalistikk ved Darlington College of Technology i England og folkloristikk ved Universitetet i Oslo.

I 1996 ble hun ansatt i Dagsrevyen, og var der nyhetsanker fra 2000 til hun tok over som programleder for NRKs helsemagasin Puls i 2008. I perioden 2010–2013 var hun NRKs korrespondent i London.

Blekastad Almås var programleder for utenriksmagasinet Urix, da hun i 2021 igjen ble korrespondent i London for NRK.

Privatliv 
Hun er barnebarn av den norsk-tsjekkiske oversetteren og komeniologen Milada Blekastad og kunstmaleren Hallvard Blekastad.

Referanser

Eksterne lenker 
 

NRK-journalister
NRK-korrespondenter
Programledere for NRK
Apollo 14

Apollo 14 var den åttende bemannede romferden i Apollo-programmet og den tredje til å lande på månen.

Mannskapet

Alan Shepard, kommandør
Stuart Roosa, CM-pilot
Edgar Mitchell, LM-pilot

Støttemannskap
Gene Cernan, kommandør
Ronald Evans,  CM-pilot
Joe Engle, LM-pilot

Apollo-programmet
Måneferder
Romutforskning i 1971
Heydər Əliyev

Heydər Əlirza oğlu Əliyev (født 10. mai 1923, død 12. desember 2003) var president i Aserbajdsjan fra 24. juni 1993 til 31. oktober 2003, da hans sønn İlham Heydər oğlu Əliyev overtok etter ham. Heydər Əliyev dominerte det politiske livet i det oljerike landet i over 30 år, men etterlot seg alvorlige beskyldninger om korrupsjon.

Referanser

Eksterne lenker 
 NUPIs side om Heydər Əliyev

Aserbajdsjanske presidenter
Aserbajdsjanske parlamentsmedlemmer
Aserbajdsjanske nasjonalister
Aserbajdsjanske kommunister
Personer fra Nakhitsjevan
Arne Brimi

Arne Olav Brimi (født 1. oktober 1957) er en norsk kokk fra Tessand. 

Brimi er kjent fra TV-programmet «Gutta på tur» på  TV 2 (1995-2002) der han gjorde «sjalottlauk» kjent for seerne. Han er kjent for koblingen mellom mat, natur og helse, og ble på bakgrunn av dette utnevnt til æresdoktor ved Universitetet for miljø- og biovitenskap, da Kronprins Haakon innviet det nye universitetet den 23. mai 2005.

Arne Brimi var i 1987 den første norske kokken som deltok i Bocuse d'Or (kokkenes uoffisielle VM), men ble slått ut i den innledende runden. I 1984 ble han  Årets kjøkkensjef for sitt virke ved Fossheim turisthotell i Lom, som han var kjøkkensjef på frem til 2002. Han driver i dag matstedet Vianvang i nabobygda Vågå, et sted han har utviklet siden 1998. Han har også gitt ut flere kokebøker.

Utmerkelser 
Kongen utnevnte i 2005 Brimi til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for hans innsats for norsk matkultur».

Premier 
 Årets kjøkkensjef 1984 for sitt virke ved Hotell Fossheim i Lom
 Norges kokkelandslag:  Bronse i Kokke-OL 1988
 Utpekt til å delta i den internasjonale Bocuse d'Or i Lyon 1987. Utslått i den innledende runden.
 Ingrid Espelid Hovigs matkulturpris 1998
 Æresdoktor ved Universitetet for miljø- og biovitenskap i 2005

Bøker av Brimi

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norske kokker
Norske matskribenter
Æresdoktorer
Riddere av 1. klasse av St. Olavs Orden
Personer fra Vågå kommune
Apollo 15

Apollo 15 var den niende bemannede romferden i Apollo-programmet og den fjerde til å lande på månen. Ferden var den første til å ta med seg bilen Lunar rover som tillot videre utforsking av månens overflate.

Apollo-programmet
Måneferder
Romutforskning i 1971
Tomas Norvoll

Tomas Norvoll (født 12. februar 1972 i Vardø) er en norsk politiker (Ap). Siden 7. oktober 2013 var han leder for fylkesrådet i Nordland fylkeskommune. 2. september 2022 ble han utnevnt til statssekretær for arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen.

Norvoll er oppvokst på Andenes og bosatt i Bodø. Han har studiekompetanse fra Andøy videregående skole fra 1991 og mellomfag i offentlig politikk og administrasjon fra Universitetet i Tromsø fra 1993.

Han tok initiativet til å stifte AUF-lag i Andøy i 1991, og ledet senere AUF i Nordland 1992–1993. Han var også varamedlem av Andøy kommunestyre 1992–1995, medlem av LOs ungdomsutvalg i Nordland fra 1993 og medlem av sentralstyret i Sosialdemokratisk Studentforbund 1994–1995. I 1993 ble han innvalgt som stortingsrepresentant for Nordland som 21-åring, en av de yngste noensinne. Norvoll satt som stortingsrepresentant og medlem av Stortingets kirke-, utdannings- og forskningskomité i to perioder, og var 1. vararepresentant til Stortinget i perioden 2001–2005.

Etter tiden på Stortinget var Norvoll seniorrådgiver i Kunnskapsparken Bodø AS.

I 2011 ble Norvoll innvalgt i Nordland fylkesting og valgt til leder for Arbeiderpartiets gruppe samt leder i plan- og økonomikomiteen. Høsten 2013 overtok han som leder for fylkesrådet, etter at Odd Eriksen trakk seg.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter for Nordland
Stortingsrepresentanter 1993–1997
Stortingsrepresentanter 1997–2001
Ap-politikere i Nordland
Norske forretningsrådgivere
Personer fra Andøy kommune
Gehenna (dal utenfor Jerusalem)

Gehenna (gresk: γέεννα, geènna), fra hebraiske Gehinnom (rabbinsk hebraisk: /) er betegnelser avledet fra et sted utenfor oldtidens Jerusalem, kjent i den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente) som «Dalen til Hinnoms sønn» (hebraisk:  eller , Gai Ben-Hinnom).

Betegnelsen «Hinnoms dal» er i dag i vanlig bruk, enten den tilsvarer den gamle bibelbetydningen eller ikke, som navnet benyttet for dalen som omfavner Jerusalems Gamleby, inkludert Sionfjellet, fra vest og sør. Den møter og går sammen med Kedrondalen, den andre av to hoveddaler rundt Gamlebyen, i nærheten av det sørøstlige hjørnet av byen.

I den hebraiske Bibelen var Gehenna opprinnelig hvor frafalne israelitter og tilhengere av Baal og andre kanaanittiske guder, inkludert Molok, ofret sine barn med ild (Andre Krønikebok). Deretter var den dømt til å bli forbannet (Jeremias bok). Av den grunn ble Gehenna en figurativ tilsvarighet til betegnelsen Helvete. Den tradisjonelle forklaringen at brenning av søppel i Hinnomdalen sør om Jerusalem ga opphav til forestillingen om et flammende Gehenna som de fortaptes pinested, er tilskrevet rabbiner David Kimhi (1160–1235) og hans kommentarer til Salmenes bok 27:13. Det er dog verken arkeologiske eller litterære bevis som støtter denne teorien, verken i bibeltekster eller i senere rabbinske kilder.

I jødiske, kristne og senere i islamske skrifter er Gehenna en destinasjon for det onde. Det er forskjellig fra det mer nøytrale Sheol/Hades, boligen til de døde, skjønt i vestlige språk benytter bibeloversettelsen vanligvis helvete, som i engelske «hell». Helvete er av norrøn opprinnelse og i slekt med «hell» som også er av germansk opprinnelse.
I Koranen er Jahannam (جهنم) et sted for plager og pinsler for syndere og vantro, eller den islamske tilsvarighet av helvete.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kort veiledning til dagens Hinnoms dal, med den bibelske fortelling (engelsk)
 Gehenna,  Jewish Encyclopedia (1901-1906)
 Biblical Proper Names on the Valley of Hinnom

Israels geografi
Bibelske steder
Hebraiske ord og uttrykk
Andre krønikebok
Jeremias bok
Oslo Vinterpark

Skimore OSLO (tidligere Tryvann Vinterpark/Oslo Vinterpark) er et alpinanlegg i området rundt Tryvannshøgda over Holmenkollen. Anlegget drives av TryvannWyller AS og har 18 bakker med 11 heiser. Første skitrekket i området åpnet i 1938 som det første nord for Alpene. Anleggets lengste løype er Wyllerløypa på 1400 meter og fall på 381 meter. Målt i heiskortomsetning er Skimore Oslo landets 2. største skisenter.

The Arctic Challenge ble arrangert i Wyllerløypa i 2010, 2011 og 2013. VM i snøbrett 2012 ble arrangert også her.

Bakker

 Wyllerløypa 1300 m
 Tårnbakken 900 m
 Tryvannskleiva 400 m
 Vestkleiva 500 m
 Tommkleiva 200 m
 Mellomkleiva 200 m
 Veslekleiva 200 m
 Hyttli-traseene ca. 650 m

Referanser

Eksterne lenker
 

Idrettsanlegg i Oslo
Alpinanlegg i Norge
VM i freestyle 2013
Sportsanlegg under Vinter-OL for ungdom 2016