Darre

Darre var en eller flere norske adelsslekter i middelalderen. Etternavnet Darre brukes nå av en rekke familier, med ukjent forbindelse om noen, til de som brukte navnet i middelalderen. Navnet Darre er avledet av det gammelnorske ordet darr, som betyr spyd.

Det hevdes at familien Darre er en av de eldste nålevende norske slekter, og det hevdes at de stammer fra uradelen. 

Den mest kjente brukeren av etternavnet Darre er riksråden Jon Darre, som er omtalt i skriftlige kilder fra perioden 1387 til 1407. Senere er slektsnavnet Darre brukt av blant annet eidsvollsmannen og sognepresten Jacob Hersleb Darre (1757–1841) og hans sønn biskop Hans Jørgen Darre.

De første som brukte navnet Darre
Tore Darre var kong Sverres sysselmann. Han ble drept i en kamp med baglerne i Rugsund i Bremanger. Det var i 1197. Tore var kong Sverres sysselmann i Nordfjord.

Jon Darre er oppført som en tidlige eier av en fole 13. april 1331. Dokumentet kan være fra Konghelle.  

5. juni 1347 undertegnet Olaf Darre et vitnebrev om en grensegang i Rakkestad. 

Reidar Jonsson Darre var skattmester i Nidaros i 1358. Reidar Jonsson Darre er omtalt i 1359 som fut på Båhus. I 1363 hadde han gjeld. Han var død i 1369. Reidar Jonsson Darre er rimeligvis far til Jon Reidarsson Darre. 

Jon Reidarson Darre nevnes i 1373 og 1381. Han ble i 1388 med i det norske riksrådet. Han var med å kåre dronning Margrete til Norges regentinne i Oslo 2. februar 1388. I 1389 var han sysselmann på Tønsberg. I 1392-1397 var han høvedsmann på Bergenhus. På denne tid ble Bergen overfalt av de såkalte ”Fatalie-brødre” fra Wisman og Rostock, som i april 1393 med 18 store slagskip la inn i Vågen i Bergen, og gikk i land med 900 skyttere som plyndret og røvet overalt og tente til slutt på byen. Borgerne ble ledet av Jon Darre som viste stor tapperhet, men ble såret og tatt til fange. Fra dette fangenskap måtte han fri seg med en stor pengesum og kom først i frihet ved påsketider 2. april 1396. Han synes å ha vært på frifot før den 17. juni 1395. Hans fangenskap opptok den lengste tiden av de årene han var høvedsmann på Bergenhus. I året 1397 deltok han i riksdagen (unionsmøtet) i Kalmar slott, hvor han den 13. juli var vitne til utnevnelsen av kong Erik av Pommern til felles konge i de tre nordiske riker. Han undertegnet sammen med 66 andre riksråder vedtaket. Han ble på samme tid slått til ridder av kong Erik, som på sin kroningsdag opphøyet 133 personer til denne verdighet. I 1401 var Reidar Jonsson Darre til stede ved dronning Margretes besøk i Oslo. I 1403 var Jon Darre fortsatt høvedsmann på Tønsberg. Han nevnes tidlig i den instruksjon som dronning Margrethe ga kong Erik av Pommern til hans reise til Norge i 1404. Han bodde i 1407 på sin gård Bjelland i Tossene sogn i Båhuslen. Han døde ca. 1407. Jon Darre var gift med Ingerid Karlsdotter. De hadde muligens følgende barn, som kan være født omkring år 1400:
 Kristine Jonsdotter, gift med Jakob Augustin i 1430. Så gift med adelsmannen Kolbjørn Gersts. Hun var enke i 1471. De hadde trolig datteren Beke Kolbjørnsdatter.
 Karl Jonsson Darre, omtalt fra 1422. Han døde senest i 1430 uten livsarvinger.
 Margreta (Jonsdotter), gift med Guttorm Eivindsson.</ref>7 Juni 1430 (DN II nr 702) i Morland. Abbed Nils i Dragsmark, Knut Jonssön, Henrik Skakt, Kolbjörn Gest og Diderik Bære, som var væpnere, Jon Gautessön, som var lagmand i Viken, og to andre menn utstede et skriftebrev etter Hr. Jon Darre mellom Guttorm Eivindssön på hans hustru Margretas og hennes bror Karl Darres vegne, som hun var arving etter, og Jakob Augustin på hans hustru Kristina Jonsdatters vegne.
 fru Elene Jonsdotter (Darre?) gift med Nils Hallkjellsson. I 1459 solgte de to gårder i Viken, som fru Elene hadde fått i morgengave.  

I 1398 levde en Henrik Darre. 

Det var også en Øyvind Darre i Båhuslen som synes å ha vært bror til en Reidar Darre. 

I 1420 var en Halvard Darre vitne i Råde i Smålenene.

Ragnhild Darre var gift med Peder Finde, som var høvedsmann på Bergenhus. Han skrives i anetavler til den adelige setegård Enuvims i Sunnhordland.

Karl Darre er omtalt i 1465 i Kopervik som Hartvig Krummedikes tjener.

Oluf Darre er omtalt i perioden 1603-1612 på Røneid i Gaupne i Luster. Han var en av de rikeste bøndene i bygda.

De yngre Darrene 
Riksråd Jon Reidarson Darre hevdes å ha hatt en sønn ved navn Bjørn Jonson Darre som den nåværende familie hevdes å nedstamme fra, men det er ingen som vet mer om ham. Trolig er dette en oppdiktet konstruksjon for å skaffe en lenke tilbake til Jon Darre. Bjørn Darres sønnesønn hevdes å være Rolf Olufsen. Trolig er også dette en oppdiktet konstruksjon for å skaffe en lenke tilbake til Jon Darre. 

Olaus Schmidt hevdet at Rolf Olufsen i eldre slektsopptegnelser var slektens eldste kjente mann, men at det ikke lengre lar seg bekrefte. Rolf Olufsen var borgermester i Oslo, og er omtalt fram til 1572. 

Rolf Olufsen var far til Bjørn Rolfsen, som var rådmann i Oslo. Hans sønn Christopher Bjørnson ble borgermester i Trondheim i 1625. Han hadde to sønner som to forskjellige grener av familien stammer fra, den den ene i Norge og den andre i Danmark.

Slektsvåpen

Darre-slekten som er etterkommere til Christoffer Bjørnsøn (død 10. mai 1642) ("den nordenfjeldske gren"). Han hadde et slektsvåpen i skjoldet med en hjort fremkommende fra et tre. Med "fremkommende" menes at en figur kommer fram fra et skjolds kant eller fra en delelinje. Som hjelmtegn brukes en oppvoksende hjort. Etterkommere etter Christoffer Bjørnsøn lever fortsatt i Norge.

Mentz Christophersen Darre var sogneprest i Trondheim. Etterkommerne hans utdøde på mannssiden (agnatisk) i Norge i 1809 eller 1810 ("den sønnenfjeldske gren"), men det er fortsatt en agnatisk grein i Danmark. De brukte et slektsvåpen med en avhogd stubbe med tre oppvoksende kvister med eikenøtter. I hjelmen brukes også eikenøttene. På hjelmen har noen bare eikenøttene, men noen har også med stubben.

Våpnene er forskjellige fra riksråden Jon Darre førte i sitt segl, og som bestod av ”et i fire felt skrådelt skjold”. Slike uoverensstemmelser blir vanligvis brukt som et tegn på at de ikke i slekt i direkte mannslinje.

Referanser

Litteratur
 Yngvar Nielsen:  Det Norske Rigsråd 1880. 
Kroningsbrev av   Erik og Dronning Margrete 1397 med Jon Darre.  Kalmar Slot Wikipedia.
Kroningsbrevet av  Erik og Dronning Margrete 1397 med Jon Darre.  Roskilde Historie.
Jacob Hersleb Darre:   Eidsvollsmennenes etterkommere 2014.
Jacob Hersleb Darre:   Dagbog under Rigsforsamlingen på Eidsvold 1814.
Olav Flotten:   Overhalla Bygdebok Gårds og slektshistorie, Bind IV   1971.
Hans Jørgen Darre:   Kong Sverre og Norge på hans tid 1869.
A. Thiset og P.L. Wittrup: Nyt dansk Adelslexikon, København 1904 side 64.
 Arne Kvitrud: Darre, Stavanger, 1998 - http://kvitrud.no/darre.htm
 C. M. Munthe: «Norske slegtsmerker», Norsk slektshistorisk tidsskrift, bind I, Oslo 1928 side 171f.
 O. Schmidt:  Den yngre Darre-slekt, Trondheim 1956
 Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag Oslo 1976) side 86 med våpenskjoldet til Darre-slekten som er etterkommere til Christoffer Bjørnsøn (død 1642)
 Harald Nissen og Terje Bratberg: Schønings våpenbok – Gamle Norske Adel Efter et gammelt Manuskript Assessor Ifver Hirtzholm tilhørende, Pirforlaget, Trondheim 2013 om personer Darre i middelalderen
 Johan Marius Setsaas: «Schønings våpenbok: Til glede og bekymring», Genealogen nr. 2/2014, Oslo 2014, side 45-51

Eksterne lenker 
 Nettside om middelalderslekten Darre
 Darre slekten på SNL

Adelige slekter
Norske slekter
Våpenførende slekter