Folldal Gruver

Folldal Gruver i Folldal i Innlandet startet drift i 1748 og ble lagt ned i 1993. I forbindelse med tusenårsskiftet ble gruvene valgt til kommunens tusenårssted.

Grunnlaget for driften av gruven var kobberkis fra den kaledonske fjellkjede.

Gruvedrift har hatt avgjørende betydning for Folldals utvikling fra 1700-tallet og fram til i dag. Driften i Folldal hovedgruve, Gammelgruva, startet formelt i 1748. Rundt 1850 ble verket overtatt av et nytt interessentskap. I perioder sysselsatte gruva opptil 550 personer. Folldal Verk leverte kobber, sink og svovel. I tiden fram til 1878 ble malmen fraktet med hest til Lovise smeltehytte i Alvdal.

Fra 1878 til 1906 var det et opphold i driften. Da driften startet igjen i 1906 ble malmen fraktet med taubane den samme strekningen, rundt 34 kilometer til Alvdal stasjon. Hovedgruva ble nedlagt i 1941 da den var tom. Under andre verdenskrig klarte motstandsmann og ingeniør Thorvid Grønli å bremse produksjonen, men han ble avslørt og måtte forlate bedriften. Produksjonen tok seg da opp.

Virksomheten ble drevet videre på flere andre forekomster i området frem til 1968. Da ble gruvedrift og oppredning flyttet til Tverrfjellet på Hjerkinn, i Dovre kommune, ca. 30 km fra Folldal sentrum. Virksomheten der ble nedlagt i 1993. Taubanen ble lagt ned i 1969 og demontert året etter.

Gruver 

 Folldal
Hovedgruva eller Gammelgruva
Søndre Geitryggen gruve
Nygruva (1783 - 1951)
Grimsdalgruva
Nordre Geiryggen gruve
Hjerkinn
Tverrfjellet

Andre verk 

Folldal verk drev også kobbergruven i Repparfjord fra 1970 til virksomheten ble nedlagt i 1979.

Kulturvern og museumsdrift 
Stiftelsen Folldal Gruver (SFG) ble opprettet i 1988 av Folldal kommune. Stiftelsens oppgave var/er å sørge for varig vern av anlegg, bygninger og utstyr fra gruvedriften. Det finnes om lag 70 bygg som står i forbindelse med det gamle gruvemiljøet. Det er brakker som gruvearbeiderne bodde i, funksjonærboliger og direktørbolig. Området viser de tydelige klasseskillene i gruvesamfunnet. I tillegg har området godt bevarte driftsbygninger.  I dag er stiftelsen Folldal Gruver et aktivt museum med tilbud som:
 Omvisning i de gamle gruvene
 Togtur inn i gruva
 Museum
 Overnatting med 33 sengeplasser fordelt på to hus
 Gruvekroa Kafé med alle rettigheter
 Selskapslokaler
 Nasjonalparkinformasjon
 Arena for utstillinger
 Kurs-/møtelokaler
 Kultursti
 Sti og løyper som starter fra området sommer og vinter
 Gapahuk til fri benyttelse

Forurensning 
I tiårene etter nedleggelsen av gruvedriften i Folldal har utslipp av giftig avfall fra anlegget vært et vedvarende problem for myndigheter og lokalbefolkning. I 2013 presenterte Aftenposten problemet slik for sine lesere:«Store mengder tungmetall fra nedlagte Folldal gruver i Hedmark renner fortsatt ut i elven Folla. Staten har ansvaret for rensing, men har ikke funnet ut hvordan.»I 2021 var problemet fortsatt ikke løst, og NRK.no meldte:«15 år etter at staten slo fast at staten må stoppe forurensinga fra de gamle gruvene i Folldal, renner det fortsatt tonnevis med gift ut. En ny rapport har heller ikke løsningen.»

Referanser

Eksterne lenker 
 
 folldalgruver.no
 folldalsportalen.no
 Fortsatt stor avrenning av tungmetaller fra gamle Folldal Verk
 Mer metallforurensning fra gruvene på Hjerkinn

Tidligere bergverk i Norge
Folldals historie
Tusenårssteder
Olavsrosa
Tekniske og industrielle kulturminner i Norge
Historiske kobberverk
Byggverk i Folldal