alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Nelly Winterhalder

Nelly Winterhalder (født 1979 i Baden-Württemberg, Tyskland) er dramatiker og skuespiller. Hun har mastergrad i scenetekst fra Statens Teaterhøgskole, og mastergrad i italiensk og tysk litteraturvitenskap samt teatervitenskap fra Ludwig-Maximilians-Universität i München.

Hun er bosatt i Oslo og skriver scenetekster på både norsk og tysk.

Tekstene hennes ble utvalgt til Norsk Dramatikkfestival i 2009 og 2011. Hun var nominert til Retzhofer Literaturpreis for 2009 i Østerrike og fikk publikumsprisen på Secondofestivalen i Sveits i 2011.

Referanser

Eksterne lenker 
 Nelly Winterhalder hos Norske Dramatikeres Forbund

Tyske skuespillere
Tyske forfattere
Norske skuespillere
Norske forfattere
Tyske regissører
Norske regissører
Norske dramatikere
Fødsler i 1979
Fredrik Brattberg

Fredrik Brattberg (født 30. oktober 1978 i Porsgrunn) er en norsk dramatiker og komponist.

Virke 
Fredrik Brattbergs skuespill er oversatt til om lag 20 språk og produsert nærmere 70 ganger på scener verden over.  Hans skuespill er iscenesatt i Danmark, Island, Italia, Romania, Finland, Irland, Indonesia, Kina, England, Nederland, Tyrkia, Frankrike, Tsjekkia, Canada, New York og Chicago, og ytterligere publisert i Ungarn, Tsjekkia, Estland og Nederland. Brattbergs stykker har blitt oppført på noen av de største teatrene i Frankrike og Tyskland, blant annet på Comédie-Francaise, Theatre du Rond Point, Theatre de la Cité og Schauspiel Frankfurt. 

Fredrik Brattberg er også komponist. Hans komposisjoner spenner seg fra korverk og opera til kammermusikk og musikk for fullt orkester. 

Fredrik Brattberg er bosatt i Porsgrunn.

Omtale 
Det franske tidsskriftet L'Express anmeldte sommeren 2019 en oppsetning i Paris av to enaktere skrevet av Brattberg. Anmelderen geniforklarte Brattberg, og skrev blant annet:«Regissør Frédéric Bélier-Garcia setter opp to korte stykker (50 minutter hver) av den unge norske dramatikeren Fredrik Brattberg. Takk og lov for det, denne forfatteren er et geni.» (Fransk originaltekst: «Le metteur en scène Frédéric Bélier-Garcia a choisi de monter deux courts spectacles (50 minutes chacun) du jeune dramaturge norvégien Frederik Brattberg. Grand bien lui fasse, cet auteur est un génie.»)

Priser og nominasjoner 

2012: Tildelt Ibsenprisen
2015: Tildelt Porsgrunn kommunes kulturpris
2016: Nominert til den franske dramatikerprisen Le Prix Godot
 2017: Tildelt Ferdinand Vaněk-prisen
 2020: Nominert til Heddaprisen i kategori «Beste scenetekst»

Bibliografi 
 2013: Tilbakekomstene (fire teaterstykker), Transit forlag
 2017: Faren til barnet til moren (fem teaterstykker), Transit forlag
 2020: Som på natten (fem teaterstykker), Transit forlag

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske komponister
Norske dramatikere
Personer fra Porsgrunn kommune
Ibsenprisen
Fødsler i 1978
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 10 000 meter menn

10 000 meter menn i Sommer-OL 2004 ble gjennomført på Athens olympiske stadion den 20. august.

Medaljører

Resultater

Finale

Rekorder

Verdensrekord
Kenenisa Bekele, Etiopia – 26.20,31 – 8. juni 2004 – Ostrava, Tsjekkia

Olympisk rekord
Kenenisa Bekele, Etiopia – 27.05,10 – 20. august 2004 – Athen, Hellas

Eksterne lenker
 Resultater  på sports-reference.com

10000 meter herrer
Langdistanseløp
Krapyl

Krapyl er et nedsettende uttrykk som brukes om et forkastelig, usselt kryp av et menneske, og ordet er synonymt med pakk, pøbel og utskudd. Ordet kom til dansk og norsk fra franske crapule, etter det latinske crapula (uttales med lang a i første stavelse) som betyr «rus» eller «ørske». Dette ordet var igjen et låneord fra det greske κραιπαλη (kraipale), som var dannet av καρα, «hode», + παλλειν, «å ryste». På gresk betyr ordet bakfyllebetingede hodesmerter. I dette ligger det at det tilsvarende svenske og finske ordet krapula bærer betydningen «bakfyll».

Bruk av uttrykket
«Ståle Krapyl», en Hi-Fi-selger i Øystein Sundes vise «Byens Hi-Fi Asyl»
«kreativt krapyl», betegnelse brukt om gitaren i Side Broks låt «Kassegitar»
«Lille krapyl», ofte brukt betegnelse på uskikkelige barn

Referanser

Eksterne lenker
 «Krapyl», Ordbog over det danske sprog

Ord og uttrykk
Skjellsord
Dag Andersen

Dag Andersen (født 14. april 1947 i Kristiansand) er en norsk forfatter, rådgiver og frittstående tenker. Forfatter av bøkene Det 5. Trinn, Veien til et nytt samfunn, Emosjonell Kompetanse, innsikter og ferdigheter og Virkeligheten er større, et holistisk paradigme. Han har tidligere vært daglig leder av Institutt for byutvikling, INBY, kulturhuset Gamle Logen og Lithuania Norway Corporation, den landsomfattende idedugnaden 100-årsmålene og kompetansesenteret Norsk Dialog.

Dag Andersen er cand. polit. med hovedfag statsvitenskap fra Universitetet i Oslo. 

Hans hovedverk, boken Det 5. trinn, er en bredt anlagt analyse av vår sivilisasjons utvikling frem til i dag og en visjon for en fremtid på et høyere utviklingstrinn. Boken fikk en god mottagelse og er senere utgitt på engelsk. Blant anmelderne var professor i moderne historie ved Universitetet i Oslo, John Peter Collett, som hevdet: «at det i Norge sjelden er gjennomført et så bredt anlagt intellektuelt resonnement som er lagt frem på en så levende og medrivende måte» (Flux nr 3, 2003)

Boken Virkeligheten er større, et holistisk paradigme utkom i 2020 på Elvehøy forlag. Boken skisserer konturene av det som synes å bli det neste paradigmet. Dette ville gi: En mulig felles plattform for naturvitenskap, humaniora og samfunnsvitenskap. En teori som kan bidra til å løse vår tids krise og en modell som kan forklare både det naturlige og det såkalt overnaturlige.

Andersen har en bred yrkesbakgrunn, han startet som journalist, fylkesplanlegger og politisk sekretær (H). På 1980-tallet tok han initiativet til og ledet Institutt for byutvikling, INBY. Han var rådgiver for økonomiministeren og for president Landsbergis under Litauens løsrivelse fra Sovjetunionen. Gjennom Lithuania-Norway Corporation formidlet han kontakt mellom norsk og baltisk næringsliv. I varierende roller som prosjektleder, styreformann og daglig leder har han gjennom en årrekke arbeidet med å gjenreise, restaurere og revitalisere kulturhuset Gamle Logen. Han tok initiativet til og ledet den landsomfattende idedugnaden 100-årsmålene og senere kompetansesenteret Norsk Dialog, hvor sekretariatet i dag er lagt til Universitetet i Bodø.

Han har tidligere utgitt antologien Et hus i Europa og har bidratt til flere antologier.

Bibliografi 
 Det 5. trinn : veien til et nytt samfunn – sakprosa (2005)

Eksterne lenker 
 www.femtetrinn.no
 www.hundrearsmalene.no

Norske sakprosaforfattere
Norske statsvitere
Fødsler i 1947
Hydrotermal sirkulasjon

Hydrotermal sirkulasjon er navnet på en geologisk prosess der varmt vann sirkulerer i sprekker og ganger i berggrunnen. Ordet hydrotermal kommer fra gresk, der hydros betyr vann og thermos betyr varme. Hydrotermal aktivitet er vanlig ved vulkansk aktivitet, men kan også forekomme andre steder som ved metamorfose. Geysirer og såkalte "skorsteiner" (black smokers) som man finner på havbunnen som spyr ut varmt vann, får kraften sin fra hydrotermal aktivitet.

Utfelling av mineraler i hydrotermale ganger

Vannet i disse systemene inneholder oppløste mineraler, og kan variere fra å være lunkent til å holde en temperatur på flere hundre grader. Fra disse løsningene  blir det utfelt mineraler. Både trykk, kjemi og varme regulerer denne prosessen. Mange malmer og industrimineraler er dannet under slike forhold. Til og med sølvforekomstene på Kongsberg er dannet ved hydrotermal aktivitet.

Eksterne lenker
 Bergensgeolog på 3 500 meters dyp

Geologi
Vinskap

Vinskap er skap bygget for kjøling, oppbevaring og modning av vin. Det er et alternativ til den som ikke har vinkjeller. Vinskap har også den nyttige funksjonen at vin kan serveres til rett temperatur, hvilket er viktig for å få en størst mulig smaksopplevelse.

Lagring og utvikling av vin forutsetter at visse forhold er oppfylt. De viktigste faktorene er konstant og riktig temperatur (ca. 10 – 12 grader), vibrasjonsfritt miljø, beskyttelse mot UV-stråler og tilstrekkelig fuktighet (ca. 60 – 80% relativ luftfuktighet). Det er avgjørende at et vinskap kan ivareta dette.

Kjøleteknikker

Flere teknikker kan brukes for å oppnå kjøling i vinskapet. Mest utbredt er det å benytte samme teknologi som i vanlige kjøleskap. Disse blir drevet av en eller flere kompressorer. Denne type skap har en høy kjøle-effekt og egner seg godt som serveringskap til profesjonell bruk hvor skapdøren ofte blir lukket opp.
 
En annen velprøvet kjøleteknologi er absorpsjonsteknologi og benyttes i dag hovedsakelig i vinskap. Den er uten motor og er derfor vibrasjonsfri og lydløs. Denne type vinskap egner seg til langtidslagring av vin.

En tredje kjøleteknologi er termoelektrisk kjøling. Den er kjent fra andre bruksområder og brukes blant annet til nedkjøling av PC-er.  Denne kjøleteknologien er den minst effektive, men egner seg godt til bruk i mindre vinskap. Vinskap som har denne teknologien utstyres ofte med en vifte for å få sirkulasjon på luften inne i skapet.

Vin
Elektrisk husholdningsutstyr
Hopp (turn)

Hopp er en øvelse i turn for både kvinner og menn. 
Øvelsen går i korthet ut på at turneren løper frem til et springbrett og hopper over en «hest».  Hesten for kvinner er 125 centimeter høy og 135 for menn.

Hopp er en olympisk øvelse for både mannlige og kvinnelige turnere, og vært med i programmet siden OL 1896. I VM-sammenheng ble ikke hopp med før i VM i 1934 i Budapest. 

Turnapparater
Brun rosemåler

Brun rosemåler (Anticlea badiata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne kontrastrikt fargete arten finnes bare i de sørligste delene av Norge.

Utseende 
En middelsstor (vingespenn 25 – 31 mm), slank, kontrastrikt farget måler. Vingenes grunnfarge varierer fra beige til ganske mørkt gråbrun, men arten har alltid skarpe, mørke tverrstriper. Forvingen er brunlig, ved roten med et svartkantet, grått tverrbånd. Utenfor dette har den vanligvis to lysbrune bånd som er skilt fra hverandre av en tynn, mørkbrun stripe. Rundt midten av vingen har den et ganske bredt, brunhvitt tverrbånd, dette er på yttersiden avgrenset av 2-4 smale, bølgete, brune tverrstriper, en av disse er brunsvart og tydeligere enn de andre. I vingespissen har den en bølgete, svart skråstrek, langs vingens ytterkant en smal, bølgete, hvit tverrstripe. Mist på ytterkanten er det en trekantet, hvit flekk som er en del av denne tverrstripen. Bakvingen er silkeaktig gråhvit. Larven er lang og slank, naken, grønnaktig grå med en lys sidestripe og gulbrunt hode.

Levevis 
Brun rosemåler finnes i hager, parker og buskmark. Larvene lever på arter i roseslekta (Rosa spp.). Denne arten flyr om natten alt i mars – april, og kommer ofte til lys.

Utbredelse 
Brun rosemåler finnes over det meste av den palearktiske sone. I Norge er den funnet på Østlandet og Sørlandet, langs kysten til Rogaland.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Anticlea badiata
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1775
Dyr formelt beskrevet av Michael Denis
Dyr formelt beskrevet av Johann Ignaz Schiffermüller
Fiolett rosemåler

Fiolett rosemåler (Anticlea derivata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne kontrastrikt fargede arten kan ikke forveksles med noen andre nordiske målere, også larven er ganske karakteristisk farget. den lever på blader og blomster på arter i roseslekta og er funnet i det meste av Sør-Norge.

Utseende 
En middelsstor (vingespenn 25 – 30 mm), slank måler. Forvingen er grå-beige med en svak, fiolett glans. De har to, skarpt avgrensede, brune til grå tverrbånd nær roten, og en firkantet, brun flekk ved forkanten litt utenfor midten. Bak denne flekken er det en S-formet, svart flekk. Denne arten har ikke noe tverrbånd rundt midten av vingen. Bakvingen er silkeaktig gråhvit. Larven er lang og slank, naken bortsett fra noen korte børster. Den er grønngul med skarpt rosa tegninger, disse former vanligvis tverrbånd på de bakerste delene av kroppen, på forkroppen (thorax) er de sammengrodd på ryggsiden og danner en bred, rosa ryggstripe.

Levevis 
Arten lever i hager, parker og på buskmark. Larvene lever på blader og blomster på arter i roseslekta, særlig steinnype (Rosa canina). De voksne målerne flyr om natten i april – mai.

Utbredelse 
Arten forekommer over hele Europa unntatt de aller nordligste delene og den sørligste delen av Balkan, også i Nord-Afrika og det nordlige Asia. I Norge er den funnet nord til Nord-Trøndelag, men den er sjelden tallrik.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Anticlea derivata
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1775
Dyr formelt beskrevet av Michael Denis
Dyr formelt beskrevet av Johann Ignaz Schiffermüller
Ole Jacob Sunde

Ole Jacob Sunde (født 23. januar 1954) er en norsk gründer, hovedaksjonær og styremedlem i Formuesforvaltning AS.

Konsernet forvalter til sammen over 80 milliarder kroner og hadde et driftsresultat på 93 millioner kroner i 2019. Sunde er også styreleder i Schibsted ASA. Konsernet eier blant annet Verdens Gang samt Aftenposten.

Hovedeieren til Schibsted, Tinius Nagell-Erichsen, etablerte 1996 «Stiftelsen Tinius» som kontrollerer stemmeretten til 25 % av aksjene i Schibsted. Stiftelsen Tinius var ment å jobbe for frihet og uavhengighet for Schibsteds aviser og massemedia. Sunde er styremedlem i stiftelsen.

Sunde ble tildelt prisen som Årets styreleder i 2004. Sunde hadde i 2008 til sammen elleve ulike styreverv, blant annet i Prinsesse Märtha Louises fond.

Referanser

Kilder 
 «Ole Jacob Sunde», fra Store norske leksikon

Personer tilknyttet Schibsted
Norske finansgründere
Norske investorer
Norske styregrossister
Monaøyene

Monaøyene (russisk Острова Мона eller Островов Мона) er en gruppe av noen spredte, ubebodde øyer dekket av tundravegetasjon, i Karahavet 30 km nord for vestkysten av Tajmyrhalvøya i Russland. Havet omkring Monaøyene er dekket av pakkis det meste av året. 

Den største av øyene er Ringnesøya (Остров Рингнес) i den vestlige delen av øygruppen. Den er oppkalt etter det norsk bryggeriet som finansierte Otto Sverdrups arktisekspedisjoner. 

Kravkovøya (Остров Кравкова) er nest størst, omkring 3 km² i størrelse.

Den mindre Gerkulesøya (Остров Геркулес), midt i øygruppen, er oppkalt etter den forsvundne oppdageren Vladimir Rusanovs skip. 

Andre øyer er Granitnyj (Остров Гранитный) og Krajnij (Остров Крайний).

Monaøyene ble opprinnelig navngitt av Fridtjof Nansen som Mohnøyene etter den norske meteorologen Henrik Mohn. Mohn bearbeidet og publiserte de meteorologiske observasjonene til flere av polarekspedisjonene, inkludert ferden med «Fram» 1893-1896. 

«Mona» er en russisk genitivform som betyr «Mon sine øyer». Denne skrivemåten har festet seg, spesielt etter at tyskerne brukte «Mona Inseln», etter den russiske versjonen av navnet, under kampanjen i andre verdenskrig. Siden da har navnet «Monaøyene» holdt seg, og er skrevet inn i mange moderne kart og atlas. Skrivemåten «Mohnøyene» er forsvunnet.

Øygruppen er administrativt underlagt Krasnoyarsk kraj av Den russiske føderasjon. Siden mai 1993 inngår øyene også i Det store arktiske statlige naturreservatet,  Russlands største naturreservat.

Historie 

Det er sannsynlig at Vladimir Rusanov og hans mannskap forsvant i nærheten av Monaøyene. Det ble funnet vrakrester i 1934 på Gerkulesøya, en planke med innskriften "Gerkules 1913", ødelagte gamle sleder og rester av en ammunisjonseske. Andre rester ble funnet på Popova Chukchina, en øy i nærheten blant Kolosovykhøyene, under en ekspedisjon i 1937. 

Under andre verdenskrig var det stor aktivitet omkring disse øyene. Den tyske marinens tunge krysser Admiral Scheer, destroyerne Friedrich Eckoldt, Erich Steinbrinck and Richard Beitzen, gikk inn i Karahavet sammen med undervannsbåtene  U 601 og U 251 i august 1942, for å ødelegge så mange sovjetiske krigsskip som mulig. Tyskerne visste at mange sovjetiske skip hadde søkt tilflukt i Karahavet under beskyttelse av pakkisen der. Den store sjømilitære operasjonen gikk under navnet Unternehmen Wunderland.

Referanser 

Krasnojarsk krajs geografi
Øygrupper i Nordishavet
Arktis
Øygrupper i Russland
Zaj

Zaj (russisk: Зай, tatarisk: Зәй – Zäy) er ei elv i Tatarstan i Russland. Den er ei venstre sideelv til Kama, og er 270 km lang, med et nedbørfelt på 5020 km². Den begynner nær bosetningen Mikhajlovka og munner ut i Kama på 53 moh, 7 km sørvest for Nizjnekamsk.

Byene Zainsk og Almetjevsk ligger ved Zaj.

Elver i Tatarstan
Vårkrattmåler

Vårkrattmåler (Lampropteryx suffumata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet over hele Norge.

Utseende 
En middelsstor (vingespenn 25 – 32 mm), slank, brunlig måler. Den kan ligne flere andre arter, men kan kjennes på de trekantede, mørke feltene i forvingens hårfrynser. Forvingen er lysbrun, mørkere ved roten. Rundt midten er det et bredt, brunt tverrbånd med hakkete, hvitkantede sider. Dette båndet er omtrent dobbelt så bredt ved forkanten av vingen som ved bakkanten. Vingens ytterkant er mer eller mindre mørkebrun, i vingespissen med hvit skråstrek, langs ytterkanten med noen små, hvite flekker. Hårfrynsene langs vingekanten er nokså lange, lyse med trekantede (kileformede), brune felter. Bakvingen er silkeaktig hvit, bakhjørnet mørkere. 

Larven er slank, litt knudrete med påfallende, korte, utstående børster. Ryggen er gråbrun, litt lysere på de bakerste kroppsleddene. Hvert kroppsledd utenom de fremste og bakerste har en mørk, U-formet tegning, området inne i U-en er blekt med en liten, svart flekk.

Levevis 
Vårkrattmåler kan finnes i mange ulike miljøer, i skog, på enger, på buskmark og også opp i fjellet. Larvene lever på maurer (Galium spp.). De voksne målerne flyr mellom april og juni, senest i fjellet.

Utbredelse 
Vårkrattmåler finnes i Europa, videre er den kjent fra Altaj, fra Kamtsjatkahalvøya og Japan. Det er usikkert om den forekommer i de mellomliggende områdene. I Norge er den funnet over hele landet.

Referanser

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Lampropteryx suffumata
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1775
Dyr formelt beskrevet av Michael Denis
Dyr formelt beskrevet av Johann Ignaz Schiffermüller
Søvik

Søvik kan referere til

 Søvik (Os) – Tettsted i Os kommune, Hordaland
 Søvik (Haram) – bygd i Haram kommune.
 Søvik (Alstahaug) – bygd i Alstahaug kommune.
Per Larssen

Peder Ebenezer Larssen (født 11. juni 1881 i Håkvik i Narvik kommune, død 21. oktober 1947), til daglig kjent som Per Larssen, var en norsk ingeniør. Han var handelsminister i Peder Kolstads regjering og Havnedirektør fra 1937 til sin død i 1947. 

Larssen ble uteksaminert som ingeniør fra Trondhjems Tekniske Læreanstalt i 1903, og senere gjennom tilleggsstudier i Technische Hochschule i Dresden diplomeksamen (1911) og graden dr.ing. (1924). Han var stadsingeniør i Vardø fra 1905 til 1910, på Hamar fra 1911 til 1914 og i Arendal fra 1914 til 1917. Fra 1918 til 1926 var han direktør for Norges opplysningskontor for næringsveiene, en forløper for Norges Teknisk Naturvitenskapelige Forskningsfond (NTNF). Etter et opphold i Frankrike, ble han i 1928 utnevnt til direktør for Riksforsikringsanstalten, det senere Rikstrygdeverket. Denne stillingen hadde han frem til han ble utnevnt til Havnedirektør 30. april 1937. Tidlig i 1945 flyktet han til Sverige, og gikk tilbake i sin stilling som havnedirektør ved retur til Norge sommeren 1945. 

Stillingen som handelsminister fra 12. mai 1931 til 14. mars 1932 ble tilbudt Larssen i kraft av faglige og administrative kvalifikasjoner, uten at han tidligere hadde hatt politiske verv.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske handelsministre
Norske statsråder 1905–1940
Norske embets- og tjenestemenn
Norske sivilingeniører
Personer fra Narvik kommune
Frith Street

Frith Street er en gate i området Soho i London. Den er beliggende i gåavstand mellom T-banestasjonene Tottenham Court Road og Leicester Square. I nord ligger Soho Square, og i sør ligger Shaftesbury Avenue. Frith Street krysser Old Compton Street.

Ronnie Scott's Jazz Club holder til i nummer 47.

I etterkrigstiden strømmet italienske immigranter hit og satte sitt preg på mye av strøkets forretningsvirksomhet.

Caffè Latte-trenden, som vi i Norge kjenner fra 1990-årene, startet alt i 1950-årene i London. Milano-mannen Achille Gagia brakte med seg sin egen oppfinnelse, den banebrytende kaffemaskinen som bærer navnet hans, da han flyttet til Frith Steet. Han installerte maskinen på Café Moca. Deretter ville alle ha den.

Historie
John Constable, Wolfgang Amadeus Mozart og William Hazlitt bodde alle i Frith Street en stund.

26. januar 1926 ga John Logie Baird den første offentlige demonstrasjon av fjernsyn i 22 Frith Street, i etasjen over der Bar Italia holder til i dag.

Eksterne lenker
 Ronnie Scott's Jazz Club

Londons gater og plasser
Svijaga

Svijaga (russisk: Свияга, tatarisk: Зөя – Zöyä, tsjuvasjisk: Сĕве) er ei elv i Uljanovsk oblast og republikken Tatarstan i Russland. Den er ei sideelv til Volga, og er 375 km lang, med et nedbørfelt på 16 700 km². Svijaga munner ut i Svijagabukta i Kujbysjev-reservoaret, vest for Kazan. Den er islagt fra november-desember til april-mai. Middelvannføringen nær munningen er 1590 m³/s

Byen Uljanovsk ligger ved Svijaga. I Uljanovsk er Svijaga bare noen få kilometer fra Volga, men samløpet er først 200 km nord for Uljanovsk.

Den russiske borgen Svijazjsk fra 1551 ligger på ei øy i Svijagabukta i Kujbysjev-reservoaret.

Elver i Uljanovsk oblast
Elver i Tatarstan