alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Fotballbane

En fotballbane er en bane hvor det spilles fotball. Banen skal være rektangulær, 45–90 meter bred og 90–120 meter lang. For internasjonale kamper må bredden være mellom 64 og 75 m, og lengden må være mellom 100 og 110 m. Underlaget skal være gress, eller FIFA-godkjent kunstgress. FIFAs regler sier at en full bane (for to lag på elleve spillere) skal være 68 × 105 m.

Fotballmål
Et fotballmål står i hver ende av en fotballbane og er 244 cm høyt og 732 cm bredt. Målet med fotball er å få ballen i motstanderens mål, da har hele ballen krysset mållinjen. Et fotballmål består av en horisontal stang plassert på to vertikale og har gjerne et nett for å fange ballen.

Mållinjen er den linjen som strekker seg parallelt med målet i fotball. Den er lokalisert på de korte sidene av banen. Den må være mellom 45 og 90 meter lang i vanlige kamper, og mellom 64 og 75 meter i internasjonale kamper.

Sekstenmeteren 
Sekstenmeteren er et felt som strekker seg 16,5 meter rett ut fra mållinjen i fotball og er 40,3 meter bred. Det er innenfor dette området målvakten har lov til å ta ballen med hendene. Hvis det skjer en forseelse av det forsvarende lag innenfor dette feltet som ville resultert i direkte frispark, blir det dømt straffespark til motstanderen. Hvis det angripende lag gjør en forseelse, blir det bare dømt frispark.

I sekstenmeteren finner man også straffemerket som er punktet straffespark tas fra. Dette punktet ligger 11,15 meter rett ut fra midten av målet.

Norge
31. desember 2004 registrert 1 737 gressbaner, 1 413 grusbaner og 292 kunstgressbaner (også sjuer) i Norge.

Se også
Uoffisielle måleenheter

Referanser

Eksterne lenker
 Fotballbaner.no
 Stadionsiden.com

Fotballregler
Idrettsanlegg

pt:Futebol#Campo de jogo
Marsala (vin)

Marsala er en italiensk sterkvin fra områdene rundt Marsala på Sicilia. Den kan sammenlignes med andre sterkviner som sherry, portvin og madeira.

Historie
Det fins flere versjoner av historien om hvordan sterkvinen marsala ble introdusert for et større publikum, men den mest sannsynlige er at handelsmannen John Woodhouse som ankom Marsala, Sicilia, i 1773, oppdaget det lokale produktet. Marsala ble fatlagret og hadde en smak som kunne ligne på de spanske og portugisiske sterkvinene som den gang var svært populære i England. Sterkvinen marsala gjennomgikk den gang som nå en prosess som kalles in perpetuum, tilsvarende til solera-systemet man bruker for å lage sherry i Spania. Prosessen hevet alkoholnivået i vinen, og Woodhouse forsto at dette var til nytte for å bevare drikkens karakteristika under lange sjøreiser.

Woodhouses tro på at Marsala ville bli populær i England ble bekreftet. Han returnerte til Sicilia i 1796 og startet masseproduksjon og kommersialisering av marsala.

«I 1833 ble store områder mellom de største etablerte marsalaprodusentene oppkjøpt av Vincenzo Florio, som begynte å lage sin egen marsalavin, basert på enda mer eksklusive druer».

Florio kjøpte mot slutten av 1800-tallet blant andre firmaet til Woodhouse og konsoliderte marsalavin-industrien. Florio og Pellegrino er fremdeles de største produsentene av marsala i dag.

Egenskaper og typer
Marsala lages blant annet av de hvite druetypene Grillo, Inzolia, og Catarratto. Vinen karakteriseres av sin temmelig intenst gyldne farge, og sin komplekse aroma. Marsalavin klassifiseres i henhold til egenskaper og hvor lenge den har blitt lagret:Fine har minimal lagring, gjerne under ett år. Superiore er lagret i minst to år.Superiore Riserva er lagret i minst fire år.Vergine e/o Soleras er lagret i minst fem år. Vergine e/o Soleras Stravecchio e Vergine e/o Soleras Riserva er lagret i minst ti år.  

Marsalavin ble tradisjonelt servert som en aperitiff mellom første og andre rett i et måltid. I dag serveres den gjerne avkjølt med parmesan (stravecchio), gorgonzola, roquefort, eller andre krydrede oster, eller temperert som dessertvin.

Marsala sammenlignes ofte med en annen siciliansk vin, Passito di Pantelleria''.

Marsala i matlaging
Marsalavin blir ofte benyttet i matlaging. En typisk marsalasaus lages f.eks. med ingrediensene marsalavin, løk, sopp og urter. 

Vinen blir ofte benyttet sammen med kylling, f.eks. som ingrediens i marinade, sammen med smør, olivenolje, sopp og krydder – og i fiskeretter, f.eks. sammen med fløte, salt og pepper, som saus til pannestekt flyndre, eller til kveite. Marsala er klassisk ingrediens i dessertene tiramisù og zabaglione.

Referanser 

Sicilia
Italienske viner
Sterkvin
Vindistrikter
Sherry

Sherry er en sterkvin som blir produsert i det såkalte sherry-trianglet, Sanlúcar de Barrameda, El Puerto de Santa Maria og Jerez de la Frontera i Spania. Sherry blir laget av tre druetyper: Palomino, Pedro Ximénes og muskatell. Det lages sherry-lignende viner i andre deler av verden, og av forskjellige typer druer, men sherry er et beskyttet varemerke på linje med champagne og cognac.

Historie

Sherry har røtter tilbake til maurerne som regjerte i Spania i 700 år. Det var de som ga byen som i dag er kjent som Jerez, navnet – Xeres. Ettersom sherry er en sterkvin har den høyere alkoholinnhold enn vanlig vin. Den hadde derfor de nødvendige egenskapene for å overleve sjøreisen fra Spania til Storbritannia. Allerede på 1700-tallet var handelen godt etablert, og sherry ble satt pris på av britene. Shakespeare sin figur Falstaff var stor tilhenger av sherry, den gang kjent som sack. Ettersom sherry var en av de største eksportvarene til Storbritannia, ble flere britiske sherryfirmaer grunnlagt. Mange bodegaer i Jerez de la Frontera ble grunnlagt eller videreutviklet av britiske familier.

Typer
Fino er den tørreste og blekeste av de tradisjonelle typene sherry.
Manzanilla er en variant av fino sherry, laget i områdene rundt Sanlúcar de Barrameda.
Amontillado er sherry som først har blitt lagret under flor, et hvitt belegg som dannes på toppen av væsken under gjæring. Resultatet er mørkere enn fino, men ikke så mørk som oloroso.
Oloroso er en sherry-variant som har vært lagret og oksidert lengre enn fino og amontillado, noe som gir en mørkere og fyldigere vin.
Palo Cortado er en sjelden type sherry som har fått forhøyet alkoholinnhold, og har blitt lagret uten flor. Den utvikler likevel egenskaper som ligner på amtillado, med noe av fylden til oloroso.
Sweet Sherry (Jerez Dulce på spansk) lages ved å tilsette Pedro Ximénes eller muskatellvin til en av de foregående typene.
Cream sherry er en vanlig type søt sherry.

Sterkvin
Spanske viner
Vindistrikter
Timbaland

Timbaland (født Timothy Zachery Mosley 10. mars 1971 i Norfolk, Virginia, USA) er en amerikansk hiphop- og R&B-musikkprodusent og rapper, hvis produksjons- og arrangementstil var veldig innflytelsesrik i begge musikkgenre på midten av 1990-tallet. 

Han har flere ganger samarbeidet med R&B artisten Justin Timberlake i sanger som «Sexyback», «Release», «Cry Me A River», «What Goes Around Comes Around», «My Love»  og «Bounce».

I 2007 ga han ut albumet Shock value med gjesteartister som Falloutboy, The Hives, Magoo og Justin Timberlake. 

Sammen med Magoo utgjør han hiphop-gruppen Timbaland & Magoo. Timbaland er regnet som den 2. rikeste rapperen, etter han tjente over 21 millioner dollar i 2006.

Han er mest kjent for sangene «The way I Are», «Apologize» og «If We Ever Meet Again».

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Rappere fra USA
Plateprodusenter fra USA
Personer fra Norfolk i Virginia
Langedrag Naturpark

Langedrag Naturpark (egentlig E.K.T. AS, Langedrag Naturpark, Fjellgård og Leirskole) er en fjellgård 1000 moh., like sør for Tunhovd i Nore og Uvdal kommune, Viken.

Langedrag Naturpark, som er åpen for besøk hele året, huser omkring 25 ulike dyrearter og er bl.a. kjent for sitt utvalg av gamle husdyrraser og ville dyr fra norsk fauna. Man kan bl.a. oppleve spennende rovpattedyr som ulv og gaupe. Men man finner også tradisjonelle dyr som rein, elg, fjellrev, hester, geiter, høns, ender, gjess og kaniner der, samt mer eksotiske dyr som skotsk høylandskveg, yak-kveg og muflon-sau. I tillegg kan man oppleve ridning og kjøring med hest og vogn/slede, samt seterliv og en rekke andre aktiviteter.

Siden 1981 har det vært drevet leirskole ved Langedrag, og hvert år siden den gang har hundrevis av elever fått oppleve nærhet til dyr og livets gang i naturen.

Organisasjonen (E.K.T. AS) ble grunnlagt 1. november 1960 av Edvin Thorson, men byggingen av fjellgården tok først til i 1978. Edvin Kjell Thorson og hans kone Eva Thorson drev gården i mange år, men er nå overdratt til datteren Tuva Thorson. Gården er gjort kjent gjennom TV-serien «Vi på Langedrag», som NRK sendte første gang i 2001 (senere også vist i 2003).

Eksterne lenker 
 
 Langedrag Naturpark

Dyreparker i Norge
Kultur i Nore og Uvdal
Norges fauna
Harry Melling

Harry Melling (født 13. mars 1989 i London, England) er en engelsk skuespiller. Han er kanskje mest kjent for rollen som «Dudleif Dumling» i Harry Potter-filmene.

Melling ble utdannet som skuespiller ved Sue Nieto Theatre School i Nordvest-London, og begynte senere ved London Academy of Music and Dramatic Art, hvor hans produksjoner inkluderer The Provoked Wife, King John, Antigone, Plenty and Sisterhood. Melling er medlem av National Youth Theatre. Han er barnebarn av Patrick Troughton, som spilte en lege i science fiction-serien Doctor Who fra 1966 til 1969. Melling er også nevø av David Troughton og Michael Troughton som begge er skuespillere, og han er fetter av cricket-spiller Jim Troughton og skuespiller Sam Troughton.

Melling dukket opp i fem av de åtte Harry Potter-filmene som Harry Potters overvektige og bortskjemte fetter Dudley Dursley (Dudleif Dumling på norsk). Den 11. oktober 2009 ble det annonsert at Melling hadde mistet så mye vekt siden hans siste opptreden i Harry Potter-filmene at han var nærmest ugjenkjennelig, og at hans rolle som Dudley Dursley måtte nesten omarbeides før innspillingen av Harry Potter og Dødstalismanene Del 1. Melling opptrådte også i en episode av BBC-serien Merlin hvor han spilte en ung trollmann som heter Gilli, som akter å bruke magi for å hjelpe ham å vinne den legendariske turneringen i Camelot. Han spilte også i BBC-serien Just William.

Filmografi 
 2020 The Devil All the Time
 2010 Harry Potter og Dødstalismanene – Del 1
 2007 Harry Potter og Føniksordenen
 2005 Friends & Crocodiles (TV-serie)
 2004 Harry Potter og Fangen fra Azkaban
 2002 Harry Potter og Mysteriekammeret
 2001 Harry Potter og De vises stein

Referanser

Eksterne lenker 
 

Engelske skuespillere
Skuespillere i Harry Potter-filmer
Personer fra London
Kostymesyer

Kostymesyer er en håndverker som syr kostymer for for eksempel teater, film eller opera.

I Norge er utdannelsen til dette yrket i dag lagt til utdanningsprogrammet Design og håndverk. For å bli kostymesyer må elever gå to år på skole og gjennomføre to år i lære i en bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og tekstil.

Kostymesyerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Referanser

Eksterne lenker 
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av kostymesyer
 Design og håndverk – Kostymesyer
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag
 JobbFeber

Håndverksyrker
Tekstilfag
Filigranssølvsmed

En filigranssølvsmed er en håndverker som lager filigransarbeid, altså mange små deler som er loddet sammen til en helhet.  Det mest kjente eksempelet er kanskje smykker av tråder i sølv og gull, da spesielt søljer til bunader.

Håndverket har flere tusen år gamle tradisjoner, blant annet fra Asia og middelhavsområdet.  Ordet filigran (eller viraverk) kommer fra latin filium, som betyr tråd, og granum, som betyr korn.

Utdanning 
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og gullsmedhåndverk. Tidligere var faget en del av gullsmedfaget og ble lagt inn under lov om fagopplæring i 1953.

Filigranssølvsmedfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Referanser

Eksterne lenker
 Design og håndverk – Filigransarbeider
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag
 Mesterregisteret

Håndverksyrker
Mesterfag
Sølv
Håndvever

En håndvever er en håndverker som vever tekstiler for hånd.  De som praktiserer faget i dag produserer interiør- og bekledningstekstiler, suvenirer og gaveartikler.  Mange utøvere selger også varer og tjenester til andre næringsdrivende, for eksempel bunadstilvirkere og arkitekter.

I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og tekstil.

Håndveverfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Referanser

Eksterne lenker 
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av håndvever
 Design og håndverk – Håndvever
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag

Håndverksyrker
Tekstilfag
Storurmaker

En storurmaker er en håndverker som lager, vedlikeholder og reparer alle typer ur, spesielt mekaniske tårn- og kirkeur, veggur og gulvur.

Utdanning 
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet design og håndverk. Kandidatene må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 design og håndverk. Andre året er vg2 ur- og instrumentmaker.  Siden faget ble regulert i 1997 er det ingen som har avlagt svenneprøve.

Storurmakerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Se også 
 Urmaker

Referanser

Eksterne lenker 
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av storurmaker 
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag
 Sverre Dahls Storurmakeri – Norges eneste i faget
 Design og håndverk – Storurmaker

Håndverksyrker
Forgyller

En forgyller er en håndverker som legger bladgull på gjenstander.

I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå ett år på skole og tre år i lære i bedrift. Første skoleåret er Vg1 design og håndverk.

Forgyllerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Referanser

Eksterne lenker 
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av forgyller
 Design og håndverk – Forgyller
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag

Håndverksyrker
Sølvsmed

En sølvsmed er en håndverker som jobber med gjenstander i sølv.  Utdanningen i Norge er to år i skole og to år i lære i bedrift.

Tradisjonene for å smi og forsire i sølv er svært gamle i Norge. Dette bekreftes av en rekke gamle arvestykker som er datert helt tilbake til middelalderen, som drikkehorn eller brudekroner. 

Da sølvgruvene på Kongsberg ble funnet, ble det nedlagt forbud mot at sølv herfra skulle sendes noe annet sted enn til kongen i København. Allikevel greide bøndene og kunsthåndverkerne i dalene omkring å smugle ut en god del av kongsbergsølvet, slik at de hadde noe å arbeide med. I årenes løp kom det innflyttere til Telemark fra Tyskland som hadde med seg solide håndverkstradisjoner. En av de mest kjente er Mikkel Mandt, som fikk en stor etterslekt av begavede kunsthåndverkere i Vest-Telemark. 

I dag smis det i sølv på tradisjonell basis i Telemark og Setesdal. Sølvsmedlinja ligger i Valle, og er knyttet til Setesdal videregående skole.

Utdanning 
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og gullsmedhåndverk.

Sølvsmedfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Se også
 Gullsmed
 Juvelér

Referanser

Eksterne lenker 
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av sølvsmed
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av filigranssølvsmed
 Design og håndverk – Sølvsmed
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag

Sølv
Håndverksyrker
Mesterfag
Glasshåndverker

En glasshåndverker (ofte kalt glassblåser) er en håndverker som former glass for pryd- og nyttegjenstander, og linseemner til optisk industri.  Faget er flere tusen år gammelt.

Utdanningen i Norge er ett år på skole og tre år i lære i bedrift.

Glasshåndverkerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Referanser

Se også 
 Glassblåsing

Eksterne lenker 
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av glasshåndverker
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag
 Arbeidsinnvandring til glassverkene på 1700-tallet, artikkel hos Norgeshistorie.no

Håndverksyrker
Glass
Maskør- og parykkmaker

En maskør- og parykkmaker er en håndverker som lager parykker og løshår, skjegg, barter, masker og lignende til teater, opera og film.

Utdanning 
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet design og håndverk. Elever må gå et år på skole og tre år i lære i bedrift eller man kan ta frisørfaget andre året for så å gå ut i lære. Grunnen til at det er mulig å ta frisørfaget er at man da lærer klipping, farging osv. Første skoleåret er Vg1 design og håndverk.

Maskør- og parykkmakerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Referanser

Eksterne lenker 
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av maskør- og parykkmaker
 Design og håndverk – Maskør og parykkmaker
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag

Håndverksyrker
Mesterfag
Masker
Parykker
Kit Watkins

Kit Watkins (født 20. november 1953 i Virginia) er en amerikansk musiker kjent som tidligere keyboardist og låtskriver i det amerikanske  progrockbandet Happy the Man samt som tidligere keyboardist i det britiske bandet Camel. 

Watkins begynte å lære seg piano hjemme fra han var fem år og gjennom tenårene ble han drevet mot rockemusikk. Han var med på å starte en rekke lokale band hvor han spilte alle slags tangentinstrumenter og fløyte samt at han sang. Da Watkins var 18 år i 1971, ble han oppdaget for hans låtskriverevner og tatt med i Happy the Man som ble grunnlagt på det lokale universitetet. Og det var med dette bandet han utviklet seg som musiker og hvor han skrev, fremførte, arrangerte og produserte. I løpet av seks år hadde bandet gitt ut fem album.

I 1979 ble Kit Watkins med the britiske progrock-bandet Camel for å delta på innspilling av albumet I Can See Your House from Here og flere turnéer i England, Europa og Japan fra 1980 til slutten av 1982.

Kits solokarriere begynte i 1980 med et selvprodusert album som het Labyrinth, og var utgitt på hans eget plateselskap Azimuth Records. Han ga ut flere soloalbum i løpet av 1980-tallet, noen på sitt eget selskap og andre på større internasjonale plateselskaper. Kit Watkins' musikkstil har skiftet fokus fra album til album og han har omfattet varierte sjangere som progrock, elektronika, ambient, jazz og fusion. Noen av de musikalske forbildene er Brian Eno og Joni Mitchell. Kit Watkins har en variert musikkstil som gjør at han kan flytte fokus mellom albumene.

I 2001 fremførte Kit en konsert i Philadelphia for første gang etter 20 år. Han har nevnt på sin hjemmeside at han vil fortsette å fremføre spesielle konserter. Den siste utgivelsen hans kom i 2007 under navnet The Works og inneholder alle tidligere utgivelser på et medium. Watkins avslørte i et intervju i Aftenposten i juli 1982 at Terje Rypdal var en av hans store inspirasjonskilder.

Referanser

Eksterne lenker   
 
 Kit Watkins.com – Watkins offisielle hjemmeside
 Allmusic.com – Biografi og diskografi

Keyboardister fra USA
Personer fra Virginia
Camel
Dagfinn Sundsbø

Dagfinn Sundsbø (født 11. desember 1946 i Lindås) er en norsk politiker (Sp).

Han ble valgt som vararepresentant til Stortinget fra Akershus i 2005, og møtte som fast representant mens Åslaug Haga var i regjering fra 2005 til 2008. Sundsbø var statssekretær i Helse- og omsorgsdepartementet fra juni 2008 til oktober 2009. Fra 20. oktober 2009 til 28. september 2012 var han statssekretær for Jens Stoltenberg i Jens Stoltenbergs andre regjering.

Han er tidligere fylkesleder i Akershus Senterparti, og var vararepresentant til Stortinget også i periodene fra 1993 til 2005. Han var medlem av Akershus fylkesting fra 1991 til 2005, medlem av Fet kommunestyre fra 1987−1991 og medlem av Lillestrøm kommunestyre 2019−2023. Sundsbø er også innvalgt i Viken fylkesting i perioden 2019-2023.

Sundsbø har handelsskole- og høgskoleutdannelse, og har arbeidet i Senterungdommen/Senterpartiet 1969–76, og i Norges Bondelag 1980–2001. Fra 2001 til 2005 var han generalsekretær i Senterpartiet.

Han er en yngre bror av politikeren Svein Sundsbø.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Vararepresentanter til Stortinget
Statssekretærer fra Sp
Statssekretærer i Regjeringen Stoltenberg II
Lokalpolitikere i Fet
Lokalpolitikere i Lillestrøm
Sp-politikere i Akershus
Personer fra Fet kommune
Erling Sande

Erling Sande (født 8. november 1978 på Davik i Bremanger) er en norsk politiker (Sp). Han var stortingsrepresentant for Sogn og Fjordane fra 2005 til 2013, da han møtte for Liv Signe Navarsete, som var statsråd. Ved stortingsvalget 2021 ble Sande valgt til stortingsrepresentant på eget mandat.

Liv og virke 
Han vokste opp på gård i Davik og hadde en rekke verv i Senterungdommen i ungdomsårene. Sande var medlem av Bremanger kommunestyre 1999–2003 og Sogn og Fjordane fylkesting 1999–2007. I 2003 ble han medlem av fylkesutvalget og ansatt som politisk rådgiver for Senterpartiets stortingsgruppe.

I 2005 ble han stortingsrepresentant for Sogn og Fjordane, da han rykket inn som vararepresentant for statsråd Liv Signe Navarsete. Sande var leder i Stortingets energi- og miljøkomité 2009–2013 og nestleder i Senterpartiets stortingsgruppe 2009–2010. Han søkte ikke gjenvalg til Stortinget i 2013.

I 2013 ble Sande konserndirektør for strategi og utvikling i Sogn og Fjordane Energi på Sandane.

Han er utdannet cand.mag. med mellomfag i historie og samfunnsgeografi og grunnfag i sammenlignende politikk fra Universitetet i Bergen. Han bor med sin familie på Vereide i Gloppen kommune.

Stortingskomitéer 
 2021–2025: Leder av Transport- og kommunikasjonskomiteen
 2009–2013: Leder av Energi- og miljøkomiteen
 2007–2009: Medlem av Energi- og miljøkomiteen
 2005–2007: 2. nestleder i Familie- og kulturkomiteen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Stortingsrepresentanter fra Sp
Stortingsrepresentanter for Sogn og Fjordane
Stortingsrepresentanter 2005–2009
Stortingsrepresentanter 2009–2013
Stortingsrepresentanter 2021–2025
Norske næringslivsledere
Personer fra Bremanger kommune