Art deco

Art deco (av fransk: Exposition internationale des arts décoratifs et industriels modernes) var en bevegelse innenfor dekorativ kunst tidlig på 1900-tallet, som vokste til å influere arkitektur, mote og visuell kunst.

Oversikt 
Art deco tok navnet sitt fra Verdensutstillingen som ble arrangert i Paris i 1925, som tidligere hadde navnet Exposition Internationale des Arts Décoratifs et Industriels Modernes. Her ble franske luksusvarer fremvist og dette ble gjort for å forsikre verden om at Paris fortsatt var det internasjonale senteret for stil etter første verdenskrig.

Art deco var en av hovedretningene i Europa fra tidlig i 1920-årene og nådde USA rundt 1928, og utviklet seg raskt til Streamline Moderne gjennom 1930-årene, i tiåret som amerikanisert art deco er mest assosiert med i dag.

Paris opprettholdt sin status som sentrum for art deco-designet, gjennomført i møbler av Jacques-Emile Ruhlmann, den mest kjente art deco-møbeldesigneren og kanskje den siste av de tradisjonelle parisiske ébénistes, Jean-Jacques Rateau, bedriften Süe et Mare, skjermbrett fra Eileen Gray, smijernet fra Edgar Brandt, metall- og lakkarbeidene fra Jean Dunand, glass fra René Lalique og Maurice Marinot, klokker og smykker fra Cartier.

Uttrykket art deco ble først brukt under Verdensutstillingen i 1925, men kom ikke i vanlig bruk før det ble reevaluert i 1960-årene. Utøverne arbeidet ikke som et koherent miljø. Stilen betegnes vanligvis som eklektisk, og henter inspirasjon fra et vell av ulike kilder, deriblant:

 Tidlige verk fra Wiener Werkstätte; funksjonell industriell formgiving
 «Primitiv kunst» fra Afrika, Egypt og de mexicanske aztekerne
 Antikk gresk skulptur og keramikkformgiving fra den mindre naturalistiske arkaiske perioden
 Leon Baksts kulisser og kostymer til Sergej Djagilevs Ballets Russes
 Oppdelte, krystallinske og fasetterte former fra dekorativ kubisme og futurisme
 Flere former for neoklassisisme: Boullée, Schinkel
 Alt som ble assosiert med jazz og jazzens tidsalder
 Dyremotiver og dyreformer; tropisk bladverk; ziggurater; krystaller; stiliserte soloppganger; stiliserte fontenemotiver
 Atletiske og «moderne» kvinneformer; 1920-årenes korte kvinnefrisyrer
 Den industrielle tidsalders teknologi som radioen og høyhus.

I samsvar med disse påvirkningene er art deco kjennetegnet ved bruken av materialer som aluminium, rustfritt stål, lakk, intarsia, hai- og sebraskinn. Den djerve bruken av sikksakk- og avtrappede former, og spenstige kurver (til forskjell fra sinuskurvene i art nouveau), chevron-mønstre, og solstrålemotiv. En del av disse motivene var allestedsnærværende – for eksempel ble solstrålemotivet benyttet i slike sammenheneger som kvinnesko, radiatorgrill, auditoriet i Radio City Music Hall og i spiret på Chrysler Building. 

Art deco er en overdådig stil, og denne overdådigheten er tilskrevet en reaksjon på den påtvungne  sparsommeligheten i årene under den første verdenskrig. 

Art deco var en populær stil for kinointeriører, teatre og de store passasjerskipene som Ile de France og Normandie.

En parallell strømning fulgte hakk i hæl, strømlinjeformen eller Streamline Moderne, var påvirket av strømlinjeformete industriprodukter som ble frembrakt gjennom vitenskap og masseproduksjon. Typiske forbilder er geværkulen og passasjerskipene, hvor hydro- og aerodynamiske tilpasninger er formgenererende. Chryslers Air-Flo design fra 1933 (date) hadde stor suksess, «strømlinjete» former ble anvendt til og med på produkter som blyantspissere, kjøleskap og kjøkkenmaskiner.
 
I arkitekturen ble art deco-byggene kjennetegnet av avrundete hjørner, spesielt i bygg ved veikryss.

Enkelte historikere ser på art deco som en type eller tidlig form for modernisme.

Art deco tapte langsomt terreng i vest etter den kom inn i masseproduksjonen, ble latterliggjort som prangende og for å gi et falsk bilde av luksus. Til slutt ble stilen overkjørt av den spartanske holdningen som hersket under den andre verdenskrig. I koloniene, som for eksempel India, ble stilen en døråpner for modernisme og var i fortsatt bruk langt inn i 1960-årene.

En fornyet interesse for art deco oppsto innen grafisk formgiving i 1980-årene, hvor stilens sammenheng med film noir og 1930-årenes glamour førte til at art deco ble brukt i reklamen for smykker og moter.

Dette er fremdeles herfra at det store flertallet av amerikanere har bildet av hva art deco bærer i seg.

I London kan man finne art deco i forbindelse med London Underground, og svært mange av T-banestasjonene i forstedene er bygd i denne stilen. Arnos Grove undergrunnsstasjon er en av de mest kjente stasjonene i art deco. Hovedkvarteret til London Transport 55_Broadway, tegnet av Charles Holden, er også gjennomført i art deco-stil. Hotellet Claridge's på Mayfair i London er også kjent for sitt art deco-interiør.

Kjente art deco-kunstnere og -designere 

 Vadim Meller
 Maurice Ascalon (1913–2003)
 Adolphe Mouron Cassandre
 Jean Dunand
 Jean Dupas
 Erté (Romain de Tirtoff) (1892–1990)
 Alexandra Exter
 Eileen Gray
 René Lalique
 Jules Leleu
 Tamara de Lempicka
 Paul Manship
 Émile-Jacques Ruhlmann
 Sue et Mar
 Walter Dorwin Teague
 Carl Paul Jennewein

Kjente art deco-arkitekter 
 Ernest Cormier
 Raymond Hood
 William van Alen
 Wirt C. Rowland
 Joseph Sunlight

Norske art deco-bygninger 

 Forum Kino, Bergen
 Folketeateret, Oslo
 Sauda III, Sauda
 Studentersamfundet i Trondhjem, "Eystein Michaelsens Merry-go-round" i Trondheim

Kjent art deco-design 

 Argyle Hotel i Los Angeles, California
 Bullock's Wilshire-bygningen i Los Angeles, California (nå lokaler for Southwestern University School of Law)
 Empire State Building
 Chrysler Building
 Dallas Fair Park Hall of State
 Golden Gate Bridge
 Fisher Building i Detroit
 Guardian Building i Detroit
 Mapes Hotel i Reno, Nevada
 Peace Hotel i Shanghai
 Paramount dansehall i Shanghai
 Asmara, hovedstaden i Eritrea
 Passasjerskipene «Ile de France», «Normandie» og «RMS «Queen Mary»»
 Montreal Eaton restaurant i 10. etasje er en kopi av  restaurantsalen på første klasse på SS Ile de France.
 Bombeflyet Boeing B-17 Flying Fortress 
 Napier (New Zealand) –  I 1931 ble byen Napier rammet av et jordskjelv, som startet en rekke branner. Byen ble gjenoppbygget i art deco.
 Hoover-bygningen, Perivale, London
 Kontorbygningen India Tyres of Inchinnan, Inchinnan, Renfrewshire, Skottland
 Anzac War Memorial, Sydney bygget 1929–1934, designet av C Bruce Dellit (1900–1942), skulptør Rayner Hoff.
 Rockefeller Center med Radio City Music Hall
 Université de Montréal, hovedbygningen
 Supreme Court of Canada i Ottawa
 Marine Building i Vancouver
 Østre og vestre deler av Arsenal stadion i London
 Eltham Palace påbygg, Sørøst-London
 The Colleen Moore Dollhouse i Chicago, Illinois Museum of Science and Industry
 Boston Avenue Methodist Church i Tulsa, Oklahoma. Tegnet av Bruce Goff.
 Rådhuset i Asheville, Nord-Carolina, bygget 1926–1928 .
 Cincinnati Museum Center på Union Terminal i Cincinnati, Ohio.
 Waterman Phileas' fyllepenn
 Chicago, Illinois
 Chicago Board of Trade Building
 Carbon and Carbide Building 
 720 og 730 Fort Washington Avenue, i Hudson Heights-området av Manhattan i New York, New York.
 South Beach i Miami Beach, Florida.
 Tidligere Pennsylvania Railroad 30th Street Station og Suburban Station i Philadelphia, Pennsylvania

Jean Gardners bok Houses of the Art Deco Years (ISBN 1-898030-71-5) tar for seg art decos innflytelse på forstedsbebyggelsen i England. Hun tar for seg hver enkelt arkitektonisk utforming, kapittel for kapittel, for å vise i hvor stor utstrekning art deco-stilen har influert britisk privatbebyggelse på 1920- og 1930-tallet.

Eksterne lenker 
 
 Art deco møbler og antikviteter
 www.Art-Deco.de
 ArtLex om art deco
 V & A Art Deco exhibition, 2003
 Artikkel om Anzac Memorial med fotografier
 Art deco smykker
 Art deco arkitektur-omvisning i Chicago
 Jean Gardner
 New York Art deco-arkitektur
 Stor samling av fotografier