alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ski-VM 1930

Ski-VM 1930 ble arrangert 27. februar – 3. mars 1930 i Holmenkollen i Oslo.

Medaljevinnere

Langrenn

17 km 
27. februar

50 km 
3. mars

Kombinert

Hopp / 17 km  
1. og 2. mars

Protokollen gir ikke plasseringer ut over de første 36. Den videre rekkefølge er likevel klar, da den angir poengsum til alle med minst ett stående hopp.

98 påmeldt. 87 startet. 83 fulførte langrennet. 83  deltok i hopprennet. 82 deltok i begge omganger. 5 hadde to fall, og fikk ikke offisiell poengsum.

Alois Kratzer, GER, brøt langrennet grunnet skibrekk, men fikk likevel starte i hopprennet, hvor han ble nr. 11.

Kildene er i konflikt ang. hvem som deltok for Tsjekkoslovakia på startnr. 23 og ble nr. 30 sammenlagt. Ifølge programmet og Protokollen var det Frantisek Hylcer, mens "De internasjonale skirenn under Vintersportsuken i Oslo 1930" oppgir Willy Möhwald. Sannsynligvis var opprinnelig Hylcer påmeldt, men ble erstattet av Möhwald på kort varsel.

Skihopping 

17 km spesielt langrenn og spesielt hopp for senior var ikke en del av det ordinære Homenkollrennet, og resultatene er ikke oppgitt i Protokollen for Holmenkollrennene.

NSF sto som arrangør, men deres protokoll har så langt ikke vært å oppdrive, og er sannsynligvis gått tapt.

Aftenposten oppgir plassering til og med nr. 53 og lengder for alle stående hopp. «De internasjonale skirenn under Vintersportsuken i Oslo 1930» angir poengsum, lengder og stilkarakterer for alle utenlandske deltakere. Resultatlisten er blitt rekonstruert på bakgrunn av dette.

Det lar seg trolig ikke gjøre å oppspore eller rekonstruere hele resultatlisten, det foreliggende kan være det nærmeste man vil komme.

Det var påmeldt 151 deltakere i det spesielle hopprennet, 115 norske og 38 utenlandske, derav 3 etteranmeldte.

143 startet. 137 hoppet to hopp. 117 hadde minst ett stående hopp. 85 hadde to stående hopp.

28. februar

Medaljestatistikk

Referanser

Kilder 
 1930 World Championships hos skisport365.com
Robert Clay Prim

Robert Clay Prim (født 1921 i Sweetwater, Texas) mottok doktorgraden i matematikk fra Princeton University i 1949. Prim er i hovedsak kjent for å ha kommet fram til Prims algoritme.

Prim, Robert
Personer fra Nolan County i Texas
Fødsler i 1921
Ski-VM 1931

Ski-VM 1931 ble arrangert 13. – 15. februar i Oberhof i Tyskland.

Langrenn

18 km 
13. februar

Dato: 13. februar

50 km 
15. februar

Kombinert

Hopp / 18 km 
13. og 14. februar

Skihopping 
15. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1931 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1931
Internasjonale mesterskap i Tyskland
Sport i Thüringen
1931 i Tyskland
Langrenn i 1931
Skihopping i 1931
Kombinert i 1931
Langrenn i Tyskland
Skihopping i Tyskland
Kombinert i Tyskland
Ski-VM 1933

Ski-VM 1933 ble arrangert 8. – 12. februar i Innsbruck, Østerrike. 

Norge deltok ikke.

Langrenn

18 km 
10. februar

50 km 
12. februar

4 x 10 km stafett 
7. februar

Kombinert

Hopp / 18 km 
10. og 11. februar

Skihopping 
12. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1933 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1933
Sport i Innsbruck
Internasjonale mesterskap i Østerrike
1933 i Østerrike
Langrenn i 1933
Skihopping i 1933
Kombinert i 1933
Langrenn i Østerrike
Skihopping i Østerrike
Kombinert i Østerrike
Ski-VM 1934

Ski-VM 1934 ble arrangert 20. – 25. februar  i Sollefteå i Sverige.

Langrenn

18 km 
21. februar

50 km 
26. februar

4 x 10 km stafett 
23. februar

Bare fem lag deltok i stafetten.

Kombinert

Hopp / 18 km 
21. og 22. februar

Skihopping 
25. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1934 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1934
Internasjonale mesterskap i Sverige
Västernorrlands län
Sport i Sverige i 1934
Langrenn i 1934
Skihopping i 1934
Kombinert i 1934
Langrenn i Sverige
Skihopping i Sverige
Kombinert i Sverige
Ski-VM 1937

Ski-VM 1937 ble arrangert 12. – 18. februar i Chamonix i Frankrike.

Langrenn

18 km 
16. februar

50 km 
18. februar

4 x 10 km stafett 
12. februar

Kombinert

Hopp / 18 km 
16. og 17. februar

Skihopping 
14. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1937 World Championships hos skisport365.com
 

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1937
Internasjonale mesterskap i Frankrike
1937 i Frankrike
Sport i Chamonix
Langrenn i 1937
Skihopping i 1937
Kombinert i 1937
Langrenn i Frankrike
Skihopping i Frankrike
Kombinert i Frankrike
Ski-VM 1938

Ski-VM 1938 ble arrangert 24. – 27. februar i Lahtis. For andre gang var den finske skimetropolen arrangørby for VM på ski.

Langrenn

18 km 
26. februar

187 av 188 startende løpere fullførte løpet.

50 km 
28. februar

62 av 99 startende løpere fullførte femmila.

4 x 10 km stafett 
24. februar

Kombinert

Hopp / 18 km 
26. og 27. februar

Skihopping 
27. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
Lahden Kaupunginmuseo (Lahtis Bymuseum): Resultater VM 1938 
 1938 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1938
Internasjonale mesterskap i Finland
Sport i Finland i 1938
Sport i Lahtis
Langrenn i 1938
Skihopping i 1938
Kombinert i 1938
Langrenn i Finland
Skihopping i Finland
Kombinert i Finland
Ediktet i Nantes

Ediktet i Nantes (Det nantiske edikt) ble utstedt av kong Henrik IV av Frankrike i Nantes i året  1598.

Ediktet var offentlige forordninger som skulle beskytte de franske hugenottene mot overgrep og undertrykkelse. Kongen hadde selv vært protestant, men for å bli anerkjent som konge av Frankrike hadde han konvertert til katolisismen.

Ifølge ediktet fikk hugenottene rett til å holde gudstjenester visse steder, og som en garanti for at deres rettigheter skulle respekteres fikk de holde ca. hundre befestede sikkerhetssteder. Hugenottene fikk også rett til å inneha embeder.

Ediktet er kanskje vel så kjent for tilbakekallelsen av det. 

Den skjedde i tre etapper:

 Ludvig XIII opphevet i 1629 protestantenes rett til militær beskyttelse. Det førte blant annet til beleiringen av La Rochelle.
 Kong Ludvig XIV prøvde 1660 – 1685 aktivt å fremme protestantenes konvertering til katolisismen. Det førte til dannelsen av katolsk-fiendtlige hemmelige selskaper. 
 Ludvig XIV tilbakekalte definitivt Nantes-ediktet i 1685. De franske protestanter ble berøvet alle religiøse og borgerlige rettigheter. Det førte i løpet av bare noen måneder til mange hugenotters emigrasjon. De fleste dro til  de kalvinistiske deler av Nederlandene, de kalvinistiske kantoner i Sveits, og til Preussen. Mange kom også til Danmark og bosatte seg i Fredericia. Herfra kjennes franske navn som Betacq, Bottelet, Charnique, Collier, Deleuran, Desmarets, Devantier, Dufour, Dufresne, Dupont, Feut, Fournaise, Hermann (Armand), Honoré, Jourdain, Killemond, La Bove, Le Blond, Le Fevre, Logier, Louison, Marot, Stein, Suppli, Vilain, Villaume, m.m.

Se også
Ediktet i Potsdam

Frankrikes historie
Hugenottene
1590-årene i Frankrike
Hendelser i 1598
Nantes
Fylkesvei 8240

Fylkesvei 8240 går mellom Elvemo og Lasletta i Tjeldsund. Veiens lengde er 22,7 km, hvorav frem til 2019 8,5 km i Troms og 14,2 km i Nordland.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei 824, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 824 og er primær fylkesvei.

Kommuner og knutepunkter

Lavangen

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Tjeldsund
Primære fylkesveier
Svendstuen skole

Svendstuen skole er en barneskole i bydel Vestre Aker i Oslo.

Eksterne lenker 
 Data og statistikk - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 7. februar 2018.
 Skolens hjemmeside

Barneskoler i Oslo
Skoler i bydel Vestre Aker
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1997
Ski-VM 1939

Ski-VM 1939 ble arrangert 11. – 19. februar i Zakopane i Polen.

Langrenn

18 km 
15. februar

50 km 
18. februar

4 x 10 km stafett 
13. februar

Rudolf Wöss var østerriker, men konkurrerte for Tyskland ettersom Østerrike var blitt annektert av Tyskland gjennom Anschluss 12. mars 1938.

Kombinert

Hopp / 18 km 
15. og 16. februar

Gustl Berauer var etnisk tysk tsjekker, men konkurrerte for Tyskland etter at Sudetenland var blitt annektert av Tyskland gjennom Münchenavtalen høsten 1938.

Skihopping 
19. februar

Sepp Bradl var østerriker, men konkurrerte for Tyskland ettersom Østerrike var blitt annektert av Tyskland gjennom Anschluss 12. mars 1938.

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1939 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1939
Internasjonale mesterskap i Polen
1939 i Polen
Langrenn i 1939
Skihopping i 1939
Kombinert i 1939
Langrenn i Polen
Skihopping i Polen
Kombinert i Polen
Ski-VM 1950

Ski-VM 1950 ble arrangert 1. – 6. februar  i Lake Placid i USA. Langrennsøvelsene ble arrangert i Rumford. 

Dette var det første ski-VM med begrensninger på antall deltakere hver nasjon kunne ha med i de individuelle øvelsene, med maksimalt åtte deltakere per nasjon.

Langrenn

18 km 
3. februar

50 km 
6. februar

4 x 10 km stafett 
5. februar

Kombinert

Hopp / 18 km 
1. og 3. februar

Skihopping 
4. februar

En pussighet ved dette hopprennet var at fire deltakere fra tre forskjellige land hadde bakgrunn fra Løkken Verk og Løkken IF i Meldal. Vidar Lindboe-Hansen (Norge, 10.-plass) var fra Kongsberg, men flyttet til Løkken Verk i 1949. Evert Karlsson (11.-plass) og Kåre Karlsson (21.-plass) (begge Sverige) var oppvokst ved Løkken Verk og flyttet til farens hjemland Sverige under 2. verdenskrig. Art Tokle (USA, 14.-plass) var også oppvokst ved Løkken Verk, og utvandret til USA etter krigen.

Medaljestatistikk

Nasjoner

Referanser

Kilder 
 1950 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1950
Sport i New York (delstat)
Internasjonale mesterskap i USA
1950 i USA
Langrenn i 1950
Skihopping i 1950
Kombinert i 1950
Langrenn i USA
Skihopping i USA
Kombinert i USA
Ski-VM 1954

Ski-VM 1954 ble arrangert 13. – 21. februar i Falun i Sverige. 18 kilometer langrenn gikk ut av programmet, nye øvelser var 15 km og 30 km langrenn, samt 3x5 km stafett for kvinner. Hver nasjon kunne stille med maksimalt åtte deltakere i de individuelle øvelsene.

Langrennsøvelsene ble avviklet på Lugnet, mens kombinert hopp og spesielt hopp ble avviklet i Källviksbacken.

Langrenn

Menn

15 km 
17. februar

30 km 
14. februar

50 km 
21. februar

4 x 10 km stafett 
20. februar

Kvinner

10 km 
21. februar

3 × 5 km stafett 
17. februar

Kombinert

Hopp / 15 km 
16. og 17. februar

Skihopping 
14. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Eksterne lenker
 SVT: Filmavisklipp om VM 1954 (15. februar 1954)
 SVT: Filmavisklipp fra 30 km langrenn og hopprennet (14. februar 1954)

Kilder 
 1954 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1954
Internasjonale mesterskap i Sverige
Falu kommune
Sport i Sverige i 1954
Langrenn i 1954
Skihopping i 1954
Kombinert i 1954
Langrenn i Sverige
Skihopping i Sverige
Kombinert i Sverige
Fylkesvei 8290

Fylkesvei 8290 går mellom Grov i Tjeldsund og Snubba i Evenes. Veiens lengde er 21,4 km, hvorav 2,5 km i Nordland og 18,9 km i Troms og Finnmark.

Før 1. januar 2010 var veien riksvei 829, etter at regionsreformen trådte i kraft fikk den status som fylkesvei.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 829 og er primær fylkesvei.

Kommuner og knutepunkter





Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Fylkesveier i Nordland
Veier i Tjeldsund
Veier i Evenes
Fylkesveier gjennom flere fylker
Primære fylkesveier
Eiendom

Eiendom kan vise til:

Fast eiendom
Grunneiendom
Eiendomsrett
Intellektuell eiendomsrett

eo:Posedo
simple:Property
sl:Imetnik
sv:Egendom
Ski-VM 1958

Ski-VM 1958 ble arrangert 2. – 9. mars i Lahtis i Finland. Hver nasjon kunne stille med maksimalt seks deltakere i de individuelle øvelsene.

Langrenn

Menn

15 km 
4. mars

30 km 
2. mars

50 km 
8. mars

4 x 10 km stafett 
6. mars

Kvinner

10 km 
5. mars

3 x 5 km stafett 
7. mars

Kombinert

Hopp / 15 km 

2. og 3. mars

Skihopping 
9. mars

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
Lahden Kaupunginmuseo (Lahtis Bymuseum): Resultater VM 1958 
 1958 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i Finland
Sport i Lahtis
Internasjonale mesterskap i 1958
Sport i Finland i 1958
Langrenn i 1958
Skihopping i 1958
Kombinert i 1958
Langrenn i Finland
Skihopping i Finland
Kombinert i Finland
Ski-VM 1962

Ski-VM 1962 ble arrangert 18. – 25. februar i Zakopane i Polen. Dette var tredje gang Zakopane var vertsby for VM på ski. Dette var det første ski-VM der hver nasjon kunne stille med maksimalt fire deltakere i de individuelle øvelsene. I 1982 ble et unntak innført for regjerende verdensmestere, som fra da av har friplass til neste verdensmesterskap og går derfor utenom nasjonale kvoter.

Langrenn

Menn

15 km 
23. februar

30 km 
18. februar

50 km 
25. februar

4 x 10 km stafett 
24. februar

Kvinner

5 km 
19. februar

10 km 
21. februar

3 x 5 km stafett 
23. februar

Kombinert

Normalbakke / 15 km 
19. og 20. februar

Skihopping

Normalbakke 
21. februar

Stor bakke 
25. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Referanser

Eksterne lenker 
  Finlandia-katsaus 587 (1962) Finsk filmavis med bilde og lyd fra Ski-VM 1962 Ski-VM starter fra 4  og 22 )

Kilder 
 1962 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Sport i Polen i 1962
Internasjonale mesterskap i 1962
Internasjonale mesterskap i Polen
Langrenn i 1962
Skihopping i 1962
Kombinert i 1962
Langrenn i Polen
Skihopping i Polen
Kombinert i Polen
Ski-VM 1966

Ski-VM 1966 ble arrangert 17. – 27. februar i Oslo.

Langrenn

Menn

15 km 
20. februar

30 km 
17. februar

50 km 
26. februar

4 x 10 km stafett 
23. februar

Kvinner

5 km 
23. februar

10 km 
19. februar

3 x 5 km stafett 
27. februar

Kombinert

Normalbakke / 15 km 
20. og 21. februar

Skihopping

Normalbakke 
19. februar

Stor bakke 
27. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Bilder på Flickr fra Billedbladet NÅ's arkiver overlevert til Riksarkivet.

Kilder 
 1966 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Sportsarrangementer i Holmenkollen
VM i Norge arrangert av FIS
Internasjonale mesterskap i 1966
Sport i Norge i 1966
Langrenn i 1966
Skihopping i 1966
Kombinert i 1966
Langrenn i Norge
Skihopping i Norge
Kombinert i Norge
Ski-VM 1970

Ski-VM 1970 ble arrangert 14. – 22. februar i Vysoké Tatry i Tsjekkoslovakia.

Langrenn

Menn

15 km 
17. februar

30 km 
16. februar

50 km 
20. februar

4 x 10 km stafett 
19. februar

Kvinner

5 km 
16. februar

10 km 
18. februar

3 x 5 km stafett 
20. februar

Kombinert

Individuelt (normalbakke/ 15 km) 
15. og 16. februar

Skihopping

Normalbakke K 90
14. februar

Stor bakke K 120 
22. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Referanser

Kilder 
 1970 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1970
Internasjonale mesterskap i Tsjekkoslovakia
1970 i Tsjekkoslovakia
Langrenn i 1970
Skihopping i 1970
Kombinert i 1970
Langrenn i Slovakia
Skihopping i Slovakia
Kombinert i Slovakia
Riksvei 580

Riksvei 580 (Rv580) går mellom Hop og Bergen lufthavn i Bergen med arm fra Rådal.

Før 1. januar 2010 var fylkesvei 580 del av veien.

Et stykke motorvei på 1 km ble bygd som del av prosjektet E39 Svegatjørn–Rådal, det ble åpnet 31. oktober 2022.

Kommuner og knutepunkter

Arm fra Rådalskrysset

Referanser

Eksterne lenker 
 Kartverkets norgeskart
 Vegvesenets vegkart
 

Riksveier
Veier i Vestland
Veier i Bergen
Ski-VM 1989

Ski-VM 1989 ble arrangert 17. – 26. februar i Lahtis i Finland.

Langrenn

Menn

15 km klassisk 
22. februar

15 km fristil 
20. februar

30 km klassisk 
18. februar

50 km fristil 
26. februar

4 x 10 km stafett 
24. februar

19 nasjoner deltok i stafetten, blant annet lag fra Hellas, Nederland, Australia og Danmark.

Kvinner

10 km fristil 
19. februar

10 km klassisk 
17. februar

15 km klassisk 
21. februar

30 km fristil 
25. februar

4 x 5 km stafett 
24. februar

Kombinert

Individuelt (Normalbakke K90 / 15 km) 
18. og 19. februar

Lag (storbakke K 120/ 3x5 km) 
23. og 24. februar

Skihopping

Normalbakke K90 
26. februar

Storbakke K114 
20. februar

Lag storbakke K114 
22. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1989 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1989
Internasjonale mesterskap i Finland
Sport i Finland i 1989
Sport i Lahtis
Langrenn i 1989
Skihopping i 1989
Kombinert i 1989
Langrenn i Finland
Skihopping i Finland
Kombinert i Finland
Arthur Seyss-Inquart

Arthur Seyss-Inquart (født 22. juli 1892 i Stannern (i dag Stonařov), Mähren som da var del av Østerrike-Ungarn, henrettet 16. oktober 1946 i Nürnberg i Tyskland) var en østerriksk-tysk nasjonalsosialistisk politiker og jurist.

Bakgrunn og virke 
Under første verdenskrig ble han såret i kamp og etter krigen utdannet han seg til jurist. Seyss-Inquart utviklet høyreorienterte ideer, agiterte på 1930-tallet for sammenslutning med Tyskland og ble frontfigur for nazistene i Østerrike. 

Han meldte seg inn i NSDAP i 1938 og ble i februar samme år østerriksk innenriksminister i Kurt Schuschniggs regjering etter press fra Hitler. Han var østerriksk forbundskansler 11. til 13. mars 1938, visegeneralguvernør for Polen 1939–1940 (under Hans Frank) og rikskommissær i Nederland 1940–1945. Han skal ha mislikt overgrepene begått av SS i Polen og ba om overføring til annen stilling. Han ble sivil administrator for Nederland i mai 1940 straks etter okkupasjonen. Der forsøkte han å utføre sitt virke gjennom samarbeid med landets elite og den eksisterende nederlandske sivile administrasjonen. I  1945 utnevnte Adolf Hitler ham testamentarisk til tysk utenriksminister.

Etter andre verdenskrig ble Seyss-Inquart stilt for retten i nürnbergprosessen. Ifølge Telford Taylor påtok Seyss-Inquart seg ansvar for de fleste forbrytelsene begått under hans ledelse i Nederland. Forsvareren anstrengte seg lite for å få klienten til å motbevise anklagene. Seyss-Inquart leverte ikke et særlig sterkt forsvar. Mange av de avgjørende bevisene kom fra den tiltaltes egen forklaring som ble stadfestet av andre vitner. Vitnene bekreftet også at Seyss-Inquart hadde forsøkt å lette byrden ved okkupasjonen for nederlenderne, særlig i de siste månedene av krigen. Seyss-Inquart innrømte at han var antisemitt og forble lojal mot Hitler. Angående Anschluss fremstilte den tiltalte dette som et politisk og ikke strafferettslig spørsmål. Han ble funnet skyldig, dømt til døden og henrettet ved henging.

I varetekt oppnådde han 141 i en intelligenstest (Wechsler Adult Intelligence Scale), mot for eksempel Ernst Kaltenbrunner som skåret lavest (113) blant de som ble testet.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Personer fra Okres Jihlava
Østerrikske forbundskanslere
Østerrikske nazister
SS-generaler
Tyske utenriksministre
Tyske innenriksministre
Advokater
Ministre i Adolf Hitlers regjering
Østerriksk-ungarere fra første verdenskrig
Østerrikere fra andre verdenskrig
Personer tilknyttet det tredje rike
Medvirkende til Holocaust
Medlemmer av NSDAP (innmeldt 1933–1945)
Tiltalte i Nürnbergprosessen
Østerrikere dømt for forbrytelser begått under andre verdenskrig
Personer dømt for krigsforbrytelser
Personer dømt for forbrytelser mot menneskeheten
Henrettede personer
Personer henrettet ved hengning
1940-årene i Nederland
Polen under andre verdenskrig
Emil Hácha

Emil Hácha (født 12. juli 1872 i Trhové Sviny nær České Budějovice, Tsjekkoslovakia, død 26. juni 1945 i Praha), var en tsjekkoslovakisk jurist og politiker.

Etter Münchenavtalen mellom Adolf Hitler og de franske, britiske og italienske lederne 30. september 1938 vegret daværende president Edvard Beneš seg for å samarbeide med Tyskland og emigrerte til London. Hácha ble 30. november valgt til ny president.

Ved et nattlig møte med Hitler og Hermann Göring ble Hácha tvunget med trussel om bombing av Praha og invasjon av sitt land. Uten å forhøre seg med det tsjekkoslovakiske parlamentet aksepterte han at Böhmen og Mähren ble innlemmet i Tyskland under betegnelsen Protektoratet Böhmen og Mähren. Hácha ble deretter marionettpresident i protektoratet. Han forsøkte å samarbeide med den tyske okkupasjonsmakten for på den måten å gjøre okkupasjonen litt gunstigere.

Ved Prahas frigjøring 13. mai 1945 ble Hácha arrestert. Han hadde meget dårlig helse, og han ble umiddelbart ført til et fengselssykehus der han døde i slutten av juni samme år.

Referanser 

Tsjekkoslovakiske politikere
Tsjekkere fra andre verdenskrig
Personer fra Okres České Budějovice‎
Pomorer

Pomorer (russisk: помо́ры, pomóry, av po «ved» og more «hav»; «kystboere» eller «folk som bor ved havet».) er russiske beboere langs kysten av Kvitsjøen (russisk: Белое море, Béloje móre, IPA: [ˈbʲeləjə ˈmorʲe]). Så tidlig som på 1100-tallet kom russiske reisende fra Novgorod ned Nordre Dvinas elvemunning og ut i Kvitsjøen, der de opprettet boplasser langs kysten. De fortsatte østover så langt som forbi Uralfjellene til områdene i Nord-Sibir og anla byen Mangazeja mellom elvene Ob og Jenisej.

Pomorene opprettet en nordlig handelsrute østover mellom Arkhangelsk og Sibir. Vestover drev de også handel langs kysten av Nord-Norge, som fra midten av 1700-tallet til begynnelsen av 1900-tallet ble kalt pomorhandel. Hovedbyen deres var Kholmogory, som er hjembyen til de mest kjente pomorene, Mikhail Lomonosov og Semjon Dezjnjov. Etter Sovjetunionens fall har det vært diskutert om pomorene skal anerkjennes som et urfolk og komme på listen over Russiske urfolk.

Referanser

Se også 
 Pomorhandel
 Stroganov-familien

Eksterne lenker 
 

Etniske grupper i Russland
Russlands historie
Russiske ord og uttrykk