alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Osmoderma scabra

Osmoderma scabra er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En middelsstor (18-25 millimeter) og bred, blankt svart gullbasse, gjerne med litt fiolett eller grønnlig metallglans. Pronotum er smalere enn dekkvingene, dypt punktert. Dekkvingene er rynkete med uregelmessig punktering. Hodet er tydelig uthulet mellom fasettøynene.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule trær. De voksne billene er aktive om natten om sommeren, og kommer av og til til lys.

Utbredelse 
Arten er utbredt i det sørøstlige Canada og nordøstlige USA (sør til Nord-Carolina).

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma scabra (Palisot de Beauvois, 1805)

Litteratur

Eksterne lenker 
 bugguide.net - bildedatabase for nordamerikanske insekter
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1805
Canadas insekter
USAs insekter
Osmoderma barnabita

Osmoderma barnabita er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor og bred, blankt grønnlig svart gullbasse. Pronotum er smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtfure i den fremre delen. Dekkvingene er rynkete med uregelmessig punktering.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule trær. De voksne billene er aktive om natten om sommeren, og kommer av og til til lys.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Sentral- og Øst-Europa inkludert det vestlige Russland. Det er ofte ikke skilt mellom denne arten og Osmoderma eremita, så artens eksakte utbredelse er nokså uklar. Arten har én populasjon i Finland, dette er nylig bekreftet ved molekylærbiologiske metoder

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma barnabita Motschulsky, 1845

Referanser

Eksterne lenker 
 Bilde av arten
 Bilde av arten
 Alexander, K., Buche, B., Dodelin, B. & Schlaghamersky, J. 2010. Osmoderma barnabita. The IUCN Red List of Threatened Species 2010: e.T157901A5169119. Rødlistevurdering for arten
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1845
Europas insekter
Osmoderma davidis

Osmoderma davidis er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor og bred, halvmatt svart gullbasse. Pronotum er rundet og mye smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtgrop i den fremre delen. Dekkvingene er rynkete med uregelmessig punktering.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule trær av mange ulike slags løvtrær, hyppigst arter av eik og lind. De voksne billene er aktive om dagen om sensommeren. Særlig hannene sender ut en påfallende duft. De voksne billene kan drikke utflytende, gjærende sevje.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Kina og Russland (Burjatia og østover til Primorskij kraj).

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma davidis Fairmaire, 1887

Litteratur 
 Fairmaire, L. (1887) Notes sur les coléoptères des environs de Pékin. Revue d'Entomologie. Caen 6:312-335.
 Bezborodov, V.G. (2015) The genus Osmoderma (Coleoptera, Scarabaeidae, Trichiinae) in Siberia and the Russian Far East.  Entomological Review 95 (8): 1088-1098.

Eksterne lenker 
 Bilde av arten
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1887
Kinas insekter
Russlands insekter
Eplerud naturminne

Eplerud naturminne ble opprettet i 1938. Seterfurua på Eplerød er et stort furutre. Treets høyde er målt til 31 meter, og diameteren i brysthøyde til 1 meter. Furua er nøysom og trives på næringsfattig grunn. Etter gran er furu det vanligste treslaget i Norge. Furutrær kan bli mer enn 500 år gamle.

Verneformål- en furu "Seterfurua".

Referanser

Eksterne lenker 
Seterfurua på Eplerød naturminne  Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase

Fredete trær i Norge
Verneområder i Holmestrand
Verneområder opprettet i 1938
Naturminner i Vestfold og Telemark
Osmoderma opicum

Osmoderma opicum er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor og bred, halvmatt svart gullbasse. Pronotum er rundet og mye smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtgrop i den fremre delen. Dekkvingene er tett punkterte.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule løvtrær, i alle fall lind. De voksne billene er aktive om dagen om sommeren. Særlig hannene sender ut en påfallende duft.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Japan (Honshu), Russland (Primorskij kraj) og Nord-Korea. Den er regnet som svært sjelden.

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma opicum Lewis, 1887
 Osmoderma opicum coreanum Tauzin, 2013 - Nord-Korea og Øst-Sibir
 Osmoderma opicum opicum Lewis, 1887 - Japan

Litteratur 
 
 Bezborodov, V.G. (2015) The genus Osmoderma (Coleoptera, Scarabaeidae, Trichiinae) in Siberia and the Russian Far East.  Entomological Review 95 (8): 1088-1098.

Eksterne lenker 
 Bilde av arten
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1887
Koreas insekter
Russlands insekter
Japans insekter
Grøum naturminne

Grøum naturminne i Tønsberg kommune ble opprettet i 1960. Grøumgrana er et ualminnelig stort og grovt grantre. Treet må ha overlevd to tregenerasjoner, og står nå i et område med ung skog. Det var antagelig herredsskogmesteren i Våle og Ramnes som tok initiativet til å verne treet.

Treets tilstand er bra. Høyden er målt til 31 meter, stammens tverrsnitt i brysthøyde til 1 meter og stammens omkrets til noe over 3 meter. Treets volum ble i 1984 beregnet til 7 kubikkmeter.

Verneformål- En gran.

Referanser

Eksterne lenker 
Grøumgrana naturminne  Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase

Fredete trær i Norge
Verneområder i Tønsberg
Verneområder opprettet i 1960
Naturminner i Vestfold og Telemark
Küsnacht

Küsnacht er en kommune i distriktet Meilen i the kantonen Zurich i Sveits.

Kommunen hadde 14,192 innbyggere i 2016.

Zürich (kanton)
Basile Bouchon

Basile Bouchon var en tekstilarbeider på silkesenteret i Lyon som oppfant en måte å kontrolere en vev ved hjelp av hullbånd i 1725. Han var sønn av en orgelmaker. Bouchon delvis automatiserte den kjedelige prosessen med å sette opp en vev hvor en operator løfter trådene med snorer.

Denne utviklingen av arbeidsprosessen er ansett å være den første industrielle bruken av en halvautomatisk maskin.

Referanser

Videre lesning 

Poncelet, Jean-Victor, Travaux de la Commission Francaise.  L’Exposition Universelle de 1851, vol. 3, part 1 (Machines et outils appliqués aux arts textiles), section 2, pages 348-349 (1857).  [Poncelet’s history of the Jacquard loom is the basis for most subsequent accounts.]
Usher, Abbot Payson.  A History of Mechanical Inventions. Revised edition. (Mineola, N.Y.:  Dover Publications, Inc., 1988), pages 289-291.  (Originally published in 1929 by Harvard University Press in Cambridge, Mass.)
Randell, Brian, ed. The Origins of Digital Computers: Selected Papers, 3rd ed. (N.Y., N.Y.:  Springer-Verlag, 1982), page 5.
Eymard, Paul (1863) “Historique du metier Jacquard”  Annales des Sciences physiques et naturelles*, 3rd series, vol. 7, pages 34–56; see especially page 37. (* published in Lyon, France by Barret)
Ballot, Charles.  L’introduction du machinisme dans l’industrie française.  (Lille-Paris:  F. Rieder, 1923), page 339.
Ballot, Charles.  Revue d'histoire de Lyon: Études, Documents, Bibliographie (Lyon, France:  A. Rey et Co., 1913), vol. 2, pages 6–10.
Barlow, Alfred.  The History and Principles of Weaving by Hand and by Power (London, England: Kessinger Publishing, 2007).  See Chapter 11.  (Originally published in 1876 by Sampson Low, Marston, Searle & Rivington in London.)
History of Computers

Eksterne lenker
Photograph of replica of Bouchon loom

Franske oppfinnere
Fødselsår ukjent
Dødsår ukjent
X Games Norway 2018

X Games Norway 2018 ble arrangert fra 18. til 20. mai 2018 med «Street» på rullebrett i Skur 13 ved Tjuvholmen og «Big Air» på ski og snøbrett på Fornebu.

I tillegg ble det avholdt konserter med Chris Abolade, Dagny, Lil Yachty og elektronikaduoen Lemaitre, samt musikalinnslag fra DJ Herkules, Havsun, Abiel Tee, Chris Viviano, Nico D, Pasha, P-Flow, MYRA og EEKBS.

Dette var tredje gang X Games ble arrangert i Norge, etter X Games Oslo 2016 og X Games Norway 2017.

Program

Resultater

Rullebrett

Ski

Snøbrett

Medaljeoversikt

Se også 
 Vinter-X Games Aspen 2018

Referanser

Eksterne lenker 
 
 X Games Norway hos Viafree.no
 X Games Norway hos ESPN.com
 Program hos ESPN.com
 Resultater hos ESPN.com
August Wilhelm von Hofmann

August Wilhelm von Hofmann (født 8. april 1818 i Giessen i storhertugdømmet Hessen, død 5. mai 1892 i Berlin) var en tysk kjemiker. Hofmann oppdaget Hofmanneliminasjon, som er en vanlig kjemisk reaksjon innen den organisk kjemien.

Hofmann arbeidet en tid som assistent hos Justus von Liebig, ble i 1845 førsteamanuensis i Bonn, men ble ansatt samme år som lærer ved den nyopprettede College of Chemistry i London. I årene 1856-1865 var han wardein ved det britiske myntverket og ble i 1861 valgt til president for Chemical Society. I årene 1864-65 var han professor i Bonn og siden 1865 i Berlin, der han også var professor i kjemi ved Friedrich-Wilhelms-institutet. I Berlin førte han til at det ble en ny vekkelse innen den kjemiske forskningen, spesielt ved at han i 1868 stiftet Deutsche Chemische Gesellschaft.

Hofmanns vitenskaplige arbeider behandler først og fremst den organiske kjemien. Hans arbeider med anilin, med ammoniakk og dets derivater bidrog i vesentlig grad til typeteoriens utvikling, og i den retningen fortsatte kjemien siden i årevis. Også den metoden, som han anvendte ved framstillingen av de organiske basene, fikk allmenn betydning. Særlig viktig var hans undersøkelser av blant annet fosforbaser, polyaminer, og cyanforbindelser. Han oppdaget i 1858 anilinfargene, som ble betydningsfulle for industrien. Hofmann ble tildelt Royal Medal i 1854 og Copleymedaljen i 1875.

Blant hans øvrige arbeider legger en merke til hans ekstremt verdifulle rapport om fargestoffene fra steinkullskjære på Verdensutstillingen i Paris i 1867 og rapporten Entwickelung der chemischen Industrie des letzten Jahrzehnts som han sammen med mengde andre forskere hadde utarbeidet i anledning av Wien-eksposisjonen i 1873. Som lærebokforfatter rangerte han høyt med sin Introduction to Modern Chemistry (1865). Hofmann fikk i 1888 personlig og i 1890 arvelig adelskap og var medlem av fleste vitenskaplige samfunn på sin tid (medlem av svenske Kungliga Vetenskapsakademien fra 1872).

Referanser

Kilder

Eksterne lenker 
 

Tyske kjemikere
Tyske professorer
Professorer ved Rheinische Friedrich-Wilhelms-Universität
Professorer ved Humboldt-Universität zu Berlin
Medlemmer av Kungliga Vetenskapsakademien
Mottakere av Royal Medal
Mottakere av Copleymedaljen
Personer fra Giessen
Osmoderma brevipenne

Osmoderma brevipenne er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor og bred, halvmatt svart gullbasse. Pronotum er rundet og mye smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtgrop i den fremre delen. Dekkvingene er tett punkterte.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule løvtrær, i alle fall lind. De voksne billene er aktive om dagen om sommeren. Særlig hannene sender ut en påfallende duft.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Tyrkia.

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma brevipenne Pic, 1904

Litteratur 
 Pic, M. (1904) Les "Osmoderma" paléarctiques. L'Échange, Revue Linnéenne 14: 83-84.

Eksterne lenker 
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1904
Tyrkias insekter
Osmoderma subplanata

Osmoderma subplanata er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En middelsstor (20-25 millimeter) og bred, halvmatt mørk rødlig brun gullbasse. Pronotum er rundet og mye smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtgrop i den fremre delen. Dekkvingene er tett punkterte.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule løvtrær. De voksne billene er aktive om natten om sommeren, og kommer til lys. Særlig hannene sender ut en påfallende duft.

Utbredelse 
Arten er utbredt i USA vest til vestsiden av The Great Lakes, Nord-Dakota og Sør-Dakota.

Systematisk plassering 
Arten blir av og til plassert som en underart av Osmoderma eremicola.

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma subplanata Casey, 1915

Litteratur 
 Casey, T.L. (1915) A review of the American species of Rutelinae, Dynastinae and Cetoniinae. Memoirs on the Coleoptera 6:1-394.

Eksterne lenker 
 Bilde av arten
 Bilder av larver av arten
 Nettside om arten 
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1915
USAs insekter
Himberg naturminne

Himberg naturminne i Tønsberg kommune ble opprettet i 1965. Himberggrana ble vernet fordi den har krokskjellkongler.
Det er en mutasjon som har vitenskapelig interesse.

Treet står nær tunet på gården Himberg i Ramnes. Det har en bra tilstand, og er antagelig rundt 80 år gammelt. Tidligere vokste det et tilsvarende grantre i Gullkronene ved Jarlsberg hovedgård. Dette treet døde rundt 1960.

Referanser

Eksterne lenker 
Himberggrana naturminne  Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase

Fredete trær i Norge
Verneområder i Tønsberg
Verneområder opprettet i 1965
Naturminner i Vestfold og Telemark
Osmoderma dallieri

Osmoderma dallieri er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor og bred, halvmatt svart gullbasse. Pronotum er rundet og mye smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtgrop i den fremre delen. Dekkvingene er tett punkterte.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule løvtrær. Særlig hannene sender ut en påfallende duft.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Tyrkia.

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma dallieri Pic, 1945

Litteratur 
 Pic, M. (1945) Coléoptères du globe. L'Échange, Revue Linnéenne 61:10-12.

Eksterne lenker 
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1945
Tyrkias insekter
Osmoderma richteri

Osmoderma richteri er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor og bred, halvmatt svart gullbasse. Pronotum er rundet og mye smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtgrop i den fremre delen. Dekkvingene er tett punkterte.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule løvtrær. Særlig hannene sender ut en påfallende duft.

Utbredelse 
Arten er beskrevet fra Georgia.

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma richteri Medvedev, 1953

Litteratur 
 Medvedev, S.I. (1953) A new species of Osmoderma Serville. Entomologicheskoe Obozrenie. Moskva 32:297-299.

Eksterne lenker 
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1953
Georgias insekter
Langøya naturreservat

Langøya naturreservat på Langøya i Holmestrand ble opprettet i 1988. Skallene fra millioner av døde sjødyr – fra 80 forskjellige arter – skapte Langøya for 300 til 400 millioner år siden. For 5500 år siden dukket øya opp av havet. I dag gir Langøya viktig kunnskap om Oslofeltets fossilførende bergarter. Øya har rester av kalkfuruskog, og flere sjeldne planter. Her finner vi både orkideen flueblom og misteltein, begge fredede arter. Det er funnet flere enn 300 plantearter og 600 sommerfuglarter på Langøya. Den tre kilometer lange øya består av kalkstein.

De eldste, flate bruddene nord på øya ble drevet med håndmakt og trillebår. Disse er i ferd med å få tilbake sin naturlige vegetasjon. Her vokser det igjen kalkfuruskog. På det meste var mer enn hundre personer bosatt på Langøya, og øya hadde egen skole helt til 1956. Kalkbruddet hadde i lengre tid egen jernbane som transporterte kalkstein fra brudd til knuseverk.

Formålet med fredningen er å verne en viktig lokalitet for forståelse av Oslofeltets fossilførende bergarter med tilhørende kalkrevende vegetasjon.

Referanser

Eksterne lenker 
Langøya naturreservat  Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase

Naturreservater i Holmestrand
Vestfold og Telemarks geologi
Verneområder opprettet i 1988
Sjuve naturminne

Sjuve naturminne i Tønsberg kommune ble opprettet i 1954. Eika på Sjuve er en stor hul eik, mens furua er et uvanlig stort og grovt furutre. Eiketreet står nær åkerkanten, og er i meget god forfatning. Treets høyde er målt til 26 meter. Stammeomkrets i brysthøyde er i overkant av 3,5 meter. Kronediameteren er 20 meter.

Furutreet er i bra tilstand, men har en del tørre greiner. Treet står nå i en plantet granskog. Treets høyde ble i 1984 målt til 23 meter, omkrets i brysthøyde til 2,6 meter og kronediameteren til 12 meter.

Verneformål- Tre furuer og en eik.

Referanser

Eksterne lenker 
Eik og furu på Sjuve naturminne  Boken Natur i Vestfold
Faktaark Naturbase

Fredete trær i Norge
Verneområder i Tønsberg
Verneområder opprettet i 1954
Naturminner i Vestfold og Telemark
Osmoderma cristinae

Osmoderma cristinae er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor (25-32 millimeter) og bred, blankt brun til svart gullbasse. Pronotum er smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtfure i den fremre delen. Dekkvingene er rynkete med uregelmessig punktering.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule trær. De voksne billene er aktive om natten om sommeren, og kommer av og til til lys.

Utbredelse 
Arten har en begrenset utbredelse og er bare kjent fra tre lokaliteter i fjellområder i det nordlige Sicilia. Den er regnet som sterkt truet (EN) av IUCN.

Systematisk plassering 
Arten er svært nærtstående til Osmoderma eremita, men nyere undersøkelser av DNA og morfologi  tyder på at de to artene er ulike, selv om de har like feromoner.

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma cristinae Sparacio, 1994

Litteratur 
 Sparacio, I. (1994) Osmoderma cristinae n.sp. di Sicilia (Insecta Coleoptera: Cetoniidae). Naturalista siciliana 17: 305-310.

Referanser

Eksterne lenker 
 Audisio, P., Nardi, G. & Micó Balaguer, E. 2017. Osmoderma cristinae. The IUCN Red List of Threatened Species 2017: e.T157875A44091395. . Rødlistevurdering for arten
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1994
Italias insekter
Osmoderma italica

Osmoderma italica er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor (35-40 millimeter) og svært bred, blankt svart gullbasse. Pronotum er smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtfure i den fremre delen. Dekkvingene er rynkete med uregelmessig punktering.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule trær. De voksne billene er aktive om natten om sommeren, og kommer av og til til lys.

Utbredelse 
Arten har en begrenset utbredelse og er bare kjent fra den sørlkige delen av fastlandet i Italia. Den er regnet som sterkt truet (EN) av IUCN, per 2010 var den kjent fra bare 14 lokaliteter.

Systematisk plassering 
Arten er svært nærtstående til Osmoderma eremita

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma italica Sparacio, 2000

Litteratur 
 Sparacio, I. (2000) Osservazioni sulle Osmoderma Le Peletier et Audinet-Serville Europe con descrizione di una nuova specie dell'Italia meridionale. Il Naturalista Siciliano S.IV, XXIV(3-4):225-239.
 Pignataro, C. og Vicidomonini, S. (2007) Osmoderma italicum Sparacio 2000 (Coleoptera: Cetoniidae): ritrovato nei pressi del locus typicus dopo cirka un secolo (Campania). Il Naturalista Campano 4: 1-3.

Eksterne lenker 
 Nardi, G. & Mico, E. 2010. Osmoderma italica. The IUCN Red List of Threatened Species 2010: e.T164917A5938262 . Rødlistevurdering for arten
 Bilde av arten
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 2000
Italias insekter
Osmoderma caeleste

Osmoderma caeleste er en bille som hører til gullbassene (skarabider).

Utseende 
En stor og bred, halvmatt svart gullbasse. Pronotum er rundet og mye smalere enn dekkvingene, dypt punktert med en midtgrop i den fremre delen. Dekkvingene er rynkete med uregelmessig punktering.

Habitat 
I likhet med de andre artene i slekten Osmoderma lever arten i kolonier i muld inne i hule trær av mange ulike slags løvtrær, hyppigst arter av eik og lind. De voksne billene er aktive om dagen om sensommeren. Særlig hannene sender ut en påfallende duft. De voksne billene kan drikke utflytende, gjærende sevje.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Russland (Primorskij kraj), det nordøstlige Kina og Korea.

Systematisk plassering 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien gullbasser, Cetoniidae (eventuelt underfamilie av skarabider (Scarabaeidae))
 Underfamilien Trichiinae
 Slekten Osmoderma LePeletier & Audinet-Serville, 1828 - 15 arter
 Osmoderma caeleste Gusakov, 2002

Litteratur 
 Gusakov A.A. (2002) Plastinchatousye zhuki podsemeistva Trichiinae v faune Rossii. Vidy roda Gymnodus Kirby, Poligrafia, Kaluga :1-55.
 Bezborodov, V.G. (2015) The genus Osmoderma (Coleoptera, Scarabaeidae, Trichiinae) in Siberia and the Russian Far East.  Entomological Review 95 (8): 1088-1098.

Eksterne lenker 
 Bilde av arten
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 2002
Kinas insekter
Russlands insekter
Koreas insekter