alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Maria Larssons evige øyeblikk

Maria Larssons evige øyeblikk er en svensk film fra 2008 i regi av Jan Troell. I hovedrollene er Mikael Persbrandt, Maria Heiskanen og Jesper Christensen.

Handlingen
Filmen handler om Maria Larsson (Maria Heiskanen) som i begynnelsen av 1900-tallet vinner et kamera på et lotteri. Med en fyllik til mann (Mikael Persbrandt) og en stadig voksende barneskare tvinges hun samtidig å kjempe for et anstendig familieliv, med kameraet gjemt og glemt. Når hun går for å pantsatte den møter hun den danske fotografen Sebastian Pedersen (Jesper Christensen) og hennes liv tar en ny venning.

Om filmen
Filmen hadde kinopremiere den 24. september 2008, men den hadde forhåndsvisning den 26. juni 2008, under Bergmanveckan på Gotland. Filmen var nominert som en av to filmer, i kategorien Masters i Toronto Film Festival. Noen dager før den svenske premieren ble det klart at filmen er Sveriges Oscarsbidrag. I desember 2008 ble den nominert til en Golden Globe i kategorien beste utenlandske film, men filmen vant ingen pris.

Når nomineringene til Guldbaggen 2009 ble offentliggjort den 30. desember 2008 viste det seg at filmen var nominert i samtlige åtte kategorier den kunne bli nominert i – som er rekord i antall nomineringer. 

Ved Guldbaggegalen den 12. januar 2009 ble den tildelt følgende priser:
Beste mannlige birolle – Jesper Christensen
Beste mannlige hovedrolle – Mikael Persbrandt
Beste kvinnelige hovedrolle – Maria Heiskanen
Beste komponist – Matti Bye
Beste film – Produsenten Thomas Stenderup

Rolleliste
Mikael Persbrandt – Sigfrid Larsson 
Maria Heiskanen – Maria Larsson 
Jesper Christensen – Sebastian "Piff Paff Puff" Pedersen
Callin Öhrvall Delmar – Maja 14–22 år
Nellie Almgren – Maja 9–12 år
Emil Jensen – Englund
Ghita Nørby – Frøken Fagerdal 
Amanda Ooms – Mathilda
Maria Kulle – Tante Anna
Antti Reini – Kapteinen
Birte Heribertson – Tante Tora
Ann Petrén – Ida
Claire Wikholm – Farmor Karna
Karl Linnertorp – Gunnar
Livia Millhagen
Yohanna Troell
Alexander Kathy – Anton Nilson
Hans Alfredson – Fengselsvakt
Mikael Odhag – 
Maria Lundqvist – Frøken Petrén 
Julia Ragnarsson 
Max Eskilsson – Sven 14-17 år 
Emil Dämhagen – Erik Larsson 
Boel Larsson- Kalles mor
 Lucas Karlsson – Elon 2-år
Tindra Cederved
Jonathan Gard – Barn

Eksterne lenker
 
 Aftonbladet den 12. januar 2009: Her er alle vinnerne i guldbaggegalaen

Filmer fra 2008
Svenske dramafilmer
Svenskspråklige filmer
Guldbagge-prisen for beste film
Henrik Christian Dahle

Henrik Christian Dahle (født 14. april 1839 på Støren, død 2. januar 1914) var en norsk overlærer og forfatter.

Henrik Christian Dahle var sønn av residerende kapellan på Støren, Anders Dahle og Lovise Wilhelmine Kirkgaard. Han flyttet senere til Vanse på Lista, hvor faren var blitt sogneprest, og tok examen artium fra Stavanger skole i 1857.

Etter å ha tatt bergeksamen ble han aspirant ved Kongsberg Sølvverk og deretter gruvebestyrer i Hardanger. På grunn av dårlige tider i gruvebransjen slo han imidlertid om og begynte å studere realfag. I 1872 ble han cand. real. I et par år var han inspektør ved Gjertsens skole i Kristiania, før han i 1876 ble ansatt som overlærer ved Trondhjems Tekniske Læreanstalt, hvor han først og fremst underviste i matematikk. I denne stillingen ble han helt til han tok avskjed i 1912.

Dahle utga et par bøker med historisk emne. I Røros kobberværk: 1644–1894 (1894) skrev han Røros kobberverks historie, og han skrev en Historisk oversigt over Trondhjems tekniske forenings 25-aarige virksomhed (1897). Han var medlem av Klubselskabet Harmonien og av foreningen Utile cum Dulci. I 1877 ble han opptatt som medlem av Videnskabsselskabet i Trondhjem, og var selskapets bibliotekar 1877–97. Han holdt ofte foredrag i Folkeakademiet.

Verker 
 Røros kobberværk: 1644–1894 (1894)
 Historisk oversigt over Trondhjems tekniske forenings 25-aarige virksomhed (1897)

Kilder 
 Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Aarsberetning for 1914, s. 9, 12–13. Trondheim, 1915.

Norske pedagoger
Norske sakprosaforfattere
Personer fra Midtre Gauldal kommune
Alex Bell

Alexander «Alec» Bell (født 1882 i Cape Town i Sør-Afrika, død 30. november 1934 i Chorlton-cum-Hardy), også kjent som Alex Bell og  Sandy Bell, var en sørafrikanskfødt skotsk fotballspiller, mest kjent for sin tid hos Manchester United. Han spilte en landskamp for . 

Bell ble født i Cape Town av skotske foreldre, men flyttet som ung tilbake til Skottland hvor han spilte for forskjellige lokale lag i Ayr. Mens han spilte for klubben Ayr Parkhouse ble han oppdaget av Manchester Uniteds talentspeider Will Davidson.

United betalte Ayr Parkhouse 700 pund for Bell i januar 1903. Dette skjedde bare et år etter at Newton Heath ble truet med konkurs men ble reddet og skiftet navn til Manchester United, og klubben lå fremdeles i bunnen av 2. divisjon. Opprykket til den øverste divisjonen kom i 1906.

De første to årene i Manchester ble vanskelige for Bell, og han spilte bare elleve kamper som midtbanespiller. Men på grunn av skader ble han satt inn som forsvarsspiller, og han blomstret på den posisjonen. Han ble snart en del av den fryktede forsvarstrioen Duc-ro-bel, som besto av ham selv, Dick Duckworth og Charlie Roberts. Han var med på å vinne FA-cupen i 1909 i tillegg til to ligamesterskap, i 1907-08 og i 1910-11.

Etter 10 mål på 306 kamper for United, ble han solgt til Blackburn for 1 000 pund i juli 1913. Her spilte han bare elleve kamper før første verdenskrig brøt ut. Etter krigen spilte han en sesong for Clackmannan i 1921 før han la opp som spiller og ble med i trenerstaben til Coventry. Hans siste jobb innen fotball var som trener i Manchester City der han var ansatt fra 1924 og til han døde i 1934.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Skottland-profil på LondonHearts.com

Skotske fotballspillere
Fotballspillere for Blackburn Rovers FC
Fotballspillere for Manchester United FC
Personer fra Cape Town
Enckes komet

Enckes komet er den kometen med kortest omløpstid, som bare er på 3 år. Kometen er periodisk, noe som ble påvist av den tyske astronomen Johann F. Encke som kometen er oppkalt etter.

Kometer
Artikler i astronomiprosjektet
Vitenskap i 1786
Himmellegemer oppdaget på 1700-tallet
Line Alsaker

Line Alsaker (født 21. januar 1972 i Oslo) er en norsk prisbelønt danser, utnevnt til solist (1997) ved Nasjonalballetten der hun i sin tid ble tilsatt (1992).  Hennes utdannelse er fra
Jorunn Kirkenærs skole, samt Operaens egen skolering, og Heinz Bosl i München.

Premier 
 Esso-prisen 1996
 Dansekritikerprisen 1997 for rollen som Tatjana i Onegin

Referanser 

Norske dansere
Personer fra Oslo
Fødsler i 1972
Oscar Tybring

Oscar Emil Tybring (født 1847 i Selbu, død 1895) var en norsk lege og forfatter.

Mest kjent er Tybring for å ha lagt grunnlaget for Norsk Selskab til Skibbrudnes Redning, idag kjent som Redningsselskapet.

I 1882 var Tybring som marinelege vitne til et dramatisk forlis utenfor Smøla der mange sjøfolk omkom. Dette drev ham til å ta initiativ til et norsk redningsvesen slik de fleste europeiske kystnasjoner allerede hadde etablert. Motargumentet var hele tiden at det ikke ville være mulig å etablere et operativt  redningsvesen langs Norges kyst med sine mange fjorder og skjærgård. Han reiste landet rundt og skrev mange artikler i media for å få vekket støtte til prosjektet og i 1887 fikk han med bl.a. Colin Archer. I 1889 dannet Kristiania Købmandsforening en komité for dannelse av et redningsselskap. Tybring og Archer ble med i komiteen og 9. juli 1891 ble Norsk Selskab til Skibbrudnes Redning stiftet. Tybring var ved dårlig helse og kunne ikke lenger ta lederverv, og var ikke med på selve stiftelsesmøtet, men han regnes Redningsselskapets grunnlegger.

Tybring døde i 1895, og samme året ble en redningsskøyte oppkalt etter ham. RS 8 «Oscar Tybring I» gikk i tjeneste frem til 1937 og assisterte 2591 fartøy. 329 personer anses  som reddet fra den sikre død og skøyta er den som er oppført med flest redde pr 2002. Senere har ytterligere tre skøyter blitt oppkalt etter ham, og idag tjenestegjør RS 104 «Oscar Tybring IV».

I Smøla er det reist et nasjonalt monument til minne om Tybring og Redningsselskapet etter design av Marit Lyckander.

Referanser

Kilder og litteratur 

 Bjørn Foss: Fra seil til vannjet. Norsk maritimt forlag 2002. ISBN 82-90319-34-7
 Sannes, Tor Bork, Colin Archer skøytene og lystbåtene, Norsk Maritimt Forlag, Oslo, 1979 ISBN 82-90319-01-0 (Ebok fra bokhylla.no)

Norske forfattere
Norske leger
Personer fra Selbu kommune
Fødsler i 1847
Dødsfall i 1895
Siloksaner

Siloksaner er kjemiske forbindelser bestående av R2SiO, hvor R er et hydrogenatom eller et hydrokarbongruppe. Et siloksan har en grenet eller ugrenet struktur av silisium- og oksygenatomer -Si-O-Si-O-, med sidekjeder R koblet til silisiumatomene. De forskjellige typer siloksaner er viktige ingredienser i både deodoranter, sjampo, hudkremer og hårstylingprodukter. Stoffene gjør innholdet glatt og lett å påføre og bærer med seg godlukten. Samtidig kan de også være en miljøtrussel.

Produksjonen av siloksaner begynte allerede på 1940-tallet, hovedsak brukt til å produsere silikonpolymerer. Det ble tidlig klart at disse stoffene også kunne komme til nytte på andre måter, særlig i personlige pleieprodukter. Silikoner, med repeterende siloksanbindinger, er en viktig gruppe av siloksaner med mange bruksområder innen blant annet farmasøytiske produkter, rengjøringsmidler, bil- og båtprodukter, maling, impregneringsmidler, mat, lim og smøremidler. 

NILU – Norsk institutt for luftforskning har påvist siloksaner i torsk i Oslofjorden. Stoffene følger med utslagsvannet ned i sluket, og selv om en god del fanges opp i renseanleggene, blir betydelige mengder fortsatt i vannmiljøet. Bare i Europa er siloksanutslippene beregnet til rundt 20 kilotonn hvert år. Stoffene med navnene D4 (oktametylsyklotetrasiloksan), D5 (dekametylsyklopentasiloksan) og D6 (dodekametylsyklotetrasiloksan) brukes i kosmetikk, personlige pleieprodukter og rengjøringsmidler de fleste har hjemme. D4 var mest brukt i personlige pleieprodukter fram til for få år siden, til det ble oppdaget at stoffet var giftig for en rekke organismer. Det ble da erstattet med D5, som forskerne finner absolutt de høyest konsentrasjonene av i hav og sjøer. Forskning.no har også skrevet artikler om spredning av stoffet i naturen.

Norsk institutt for vannforskning og Universitetet i Stockholm har påvist at to typer siloksan (D5 og D6) hoper seg opp i fiskeartene ørret, lågåsild og krøkle i Mjøsa, samt i dyreplanktonet. Undersøkelsen viser at nivåene av siloksaner i Mjøsa og Randsfjorden er langt høyere enn nivåene i Femunden, og at disse stoffene trolig kan finnes i de fleste innsjøer i folketette områder. Forskerne har analysert siloksaner i renset avløpsvann fra renseanleggene, samt i bunnfall rundt renseanleggene. Resultatene tyder på at det er lokale kilder som er hovedårsaken til de høye nivåene av siloksaner.

Referanser

Eksterne lenker 
 «Farlige stoffer: Siloksan (D4/D5)», ErDetFarlig.no, Miljødirektoratet
 «Siloksaner», Miljøstatus Norge, Miljødirektoratet, 22. juni 2015

Silisiumforbindelser
Norsk kunstnerleksikon

Norsk kunstnerleksikon er et vitenskapelig leksikon over bildende kunstnere, arkitekter og kunsthåndverkere i Norge. Leksikonet ble  utgitt på papir av Universitetsforlaget, det redaksjonelle ansvaret hadde Nasjonalgalleriet med underavdeling hos Riksantikvaren. Verket ble utgitt i fire bind; bind én  i 1982, bind to i 1983 og bind tre og fire ble utgitt i 1986. Verket eies nå av Nasjonalgalleriet, og en digital utgave av bind én og to publiseres i fulltekst av Store norske leksikon AS.

Innhold
Målet har vært å utgi et fullstendig leksikon over norske kunstnere fra reformasjonen fram til utgivelsen. Leksikonet omfatter malere, billedhuggere, grafikere og tegnere. Folkekunst er representert med rosemalere og treskjærere. Fra eldre tid er bilthuggere og gullsmeder tatt med, og fra nyere tid arkitekter, kunsthåndverkere, tekstilkunstnere og et utvalg interiørarkitekter og designere.

Arkitekter
Leksikonet gir den mest omfattende oversikt over norske arkitekter. Riksantikvaren har vært ansvarlig for registreringen av arkitekter virksomme før 1940. Arkivet for denne delen av leksikonet oppbevares hos Riksantikvaren. Det har vært et mål å få størst mulig dekning etter ca. 1850, da arkitektyrket ble mer spesialisert, fram til 2. verdenskrig. For arkitekter virksomme etter 1940 har Norsk arkitekturmuseum med hjelp fra NALs bibliotek samlet inn og skrevet artiklene. En komité nedsatt av styret for Norsk arkitekturmuseum har vært rådgivende for utvelgelsen, og det er foretatt et meget begrenset utvalg blant «nålevende, aktivt praktiserende arkitekter».

Digitalisering
På 90-tallet ble leksikoninnholdet omformet til SGML-standardisert format med tanke på fremtidig digital tilgjengeliggjøring. Dette arbeidet ble ikke sluttført. I 2007 samlet Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design sammen alt eksisterende filmateriale og startet et prosjekt for å publisere en nettversjon av leksikonet. Daværende ABM-utvikling (nå Norsk kulturråd) gikk inn som samarbeidspartner for prosjektet. Nasjonalmuseet arbeider i dag med datarydding og innholdsretting for å forberede nettpubliseringen. Nettpubliseringen startet i oktober 2013 på plattformen til Store norske leksikon AS med bind 1 og 2 (A-M).

I løpet av 2012 ble Norsk kunstnerleksikon skannet og gjort digitalt tilgjengelig gjennom Nasjonalbibliotekets tjeneste Bokhylla. Bøkene publiseres der som bildefiler, men teksten er søkbar gjennom den interne søkemotoren på Nasjonalbibliotekets nettsted.

Verket
1982 – bind én ISBN 82-00-05689-9
1983 – bind to ISBN 82-00-06535-9
1986 – bind tre ISBN 82-00-06810-2
1986 – bind fire ISBN 82-00-18323-8

Referanser

Eksterne lenker
 Norsk kunstnerleksikon bind 1 og 2 på kunstnerleksikon.no
 Norsk kunstnerleksikon i Bokhylla.no (skannet)

 

Norske oppslagsverk
Bøker fra 1982
Trine Skarvang

Trine Skarvang (født 23. august 1953 i Arendal) er en norsk pedagog og lærebokforfatter. Hun er tidliger lokalpolitiker (FrP), og har sittet i bystyret i Oslo.

Bakgrunn 
Skarvang er utdannet diplomøkonom og Master of Management fra Handelshøyskolen BI. I tillegg har hun høyskolestudier innen ledelse, IKT, innovasjon og entreprenørskap. Hun arbeidet i databransjen og administrasjon/økonomi i det private næringslivet. Hun er utdannet pedagog, og var faglærer for økonomiske/administrative fag og Salg og servicefag ved Sandaker videregående skole fra 1999. i perioden 2008-2014 arbeidet hun som lektor ved Bjerke videregående skole. I 2010 tok hun Gründerskolen ved Universitetet i Oslo og Boston University, og i 2014 Smart læring ved NTNU.
Fra høsten 2013 har Skarvang arbeidet på Kuben videregående skole.

Hun har tidligere skrevet lærebøker til studieretningen Salg og service. Etter Kunnskapsløftet har hun skrevet lærebøker innen programområdet Entreprenørskap og bedriftsutvikling og Service og samferdsel.

Politikk 
Skarvang har sittet i bydelsutvalget i bydel Grorud i perioden 2003-09. I perioden 2003-07 var hun nestleder. Hun har vært medlem av samferdsel-, miljø- og byutviklingskomiteen. Etter kommunestyresvalget 2007 fikk hun plass i Oslo bystyre og i Byutviklingskomitéen. Fra 2009 gikk hun over til Kultur og utdanningskomiteen, men stilte ikke til gjenvalg i 2011.

Bibliografi 
 2014: Entreprenørskap og bedriftsutvikling 1, (314s) sammen med Kåre Håkonsen, Fagbokforlaget,  ISBN 978-82-11-01975-2
 2008: Entreprenørskap og bedriftsutvikling 1, (328 s), sammen med Reidar Hæhre, Lars Ottesen og Alf H. Høien, Økonomiforlaget, ISBN 978-82-7802-325-9
 2006: Service og samferdsel – Planlegging, sammen med Eli Fiske Antonsen, Per Øyvind Brynhildsvoll og Per Erik Brunsberg  ISBN 978-82-0535-164-6
 2006: Service og samferdsel – Drift og oppfølging (160 s), sammen med Eli Fiske Antonsen, Per Øyvind Brynhildsvoll og Per Erik Brunsberg  ISBN 978-82-0535-168-4
 2002: Egen bedrift -- Kultur, kommunikasjon og teknologi- Studieretning salg og service. VKI (288 s), sammen med Odd Helge Sandvik, Eli Fiske Antonsen og Bente Heian ISBN 978-82-0530-147-4
 2001: Økonomi og bedriftsetablering- Studieretning salg og service. Grunnkurs (192 s), sammen med Odd Helge Sandvik, Johs Totland, Knut Woll ISBN 978-82-0528-609-2 (Nynorsk ISBN 978-82-0528-610-8)

Se også 
 Liste over nåværende og tidligere kjente ansatte ved Kuben yrkesarena
 Liste over kjente pedagoger ved Bjerke videregående skole

Referanser

Eksterne lenker 
 bystyret.oslo.kommune.no om Skarvang
 gyldendal.no om forfatteren Trine Skarvang

Norske sakprosaforfattere
Pedagoger ved Bjerke videregående skole
Pedagoger ved Kuben videregående skole
FrP-politikere i Oslo
Personer fra Arendal kommune
Norske lektorer
Reidar Mjøens legat

Reidar Mjøens legat blir delt ut årlig av Norsk Kritikerlag. Stipendet er på 25 000 kroner og tildeles et medlem av Norsk Kritikerlag som arbeider med dans, musikk eller teater og som har gjort en særlig fortjenestefull innsats som kritiker.

Prisen kom til ved at Reidar Mjøen til sin 75-årsdag i 1946 skjenket et beløp som kritikerlaget skulle bruke til et kritikerlegat, som fikk hans navn.

Mottakere av Reidar Mjøens legat   
 Jarle Søraa (1989) – musikkritiker
 Jo Ørjasæter (1991) – teaterkritiker
 Margaret Ljunggren (1992) – ballettkritiker
 Mona Levin (2001) – musikk- og teaterkritiker
 Yngve Kvistad (2002) – teaterkritiker
 Therese Bjørneboe (2009) – kritiker- og redaktør

Legater
Knutsen OAS Shipping

Knutsen OAS Shipping AS er et privat eid rederi lokalisert i Haugesund på vest-kysten av Norge. Rederiet har en flåte på 39 skip og 11 nybygg på vei. Knutsen OAS Shipping har hatt en jevn vekst i både økonomi og antall skip siden levering av de to første i 1987. Nå har rederiet en politikk om å kontrahere nye skip når man har inngått kontrakt med langsiktige kunder.

Selskapet har røtter tilbake til 1896, da grunnleggeren kjøpte sitt første skip. På den tiden drev man også med fiske i tillegg til nordsjøfart. Etter hvert utvidet man med linjeskip mellom Europa og Sør-Amerika, senere også til Orienten. På 1930-tallet var rederiet den tredje største rederigruppen i Norge.

På 1970-tallet investerte selskapet i tankskip, og da tankskipskrisen kom i slutten av 1970-årene, fikk rederiet økonomiske problemer. I 1984 forlot Knutsen-familien selskapet. Aktivitetene ble da reorganisert med nye eiere, som likevel beholdt det tradisjonsrike navnet. I 2008 overtok administrerende direktør Trygve Seglem aksjeposten som tidligere hadde vært eid av Jens Ulltveit-Moe og ble majoritetsaksjonær i Knutsen OAS Shipping AS.

Knutsen OAS står for Ole Andreas Sønn

Eksterne lenker 
 
 Rederiets hjemmeside

Norske rederier
Sjøfart i Haugesund
Artikler i sjøfart-prosjektet
Axel Buch

Axel Buch (født 10. august 1930 i Trondheim, død 30. juli 1998 på Inderøy) var en norsk forretningsmann, offentlig tjenestemann og politiker (H). Han var ordfører i Trondheim 1976–1979.

Liv og virke

Bakgrunn
Axel Buch var sønn av grossist Nicolay Buch og Cecilie Lykke. Axel Buch giftet seg i 1959 med Aase Randi Unneberg, men ekteskapet ble oppløst. Buch giftet seg i 1987 med tidligere ordfører Anne-Kathrine Parow.

Etter artium ved Trondheim katedralskole i 1949 fikk han en merkantil utdannelse i Norge, England og USA.

Karriere
Buch arbeidet for Thiis & Co. i Oslo, Ranheim Papirfabrikk ved Trondheim og Høganäs-Bolaget i Skåne. I 1956 gikk han inn i familiebedriften Nicolay Buch, som drev engrosvirksomhet innen byggevarer i Trondheim samt Hylla kalkverk på Inderøy. Han ble prokurist i 1959, disponent i 1963 og ansvarlig eier i 1964. Han eide gården Hammer på Inderøy.

Han hadde sentrale posisjoner i Trondheim fra 1960-årene. Han var medlem av Trondheim bystyre og formannskap og hadde også vært varaordfører før han var ordfører 1976–1979. Etter valget i 1979 var det borgerlig flertall i bystyret, men Fremskrittspartiets ene representant stemte på Olav Gjærevoll fra Arbeiderpartiet for å sikre fortsatt trikkedrift. Høsten 1981 inngikk Arbeiderpartiet og Høyre et valgteknisk samarbeid som valgte Anne Kathrine Parow og Buch til ordfører og varaordfører for perioden 1982–1983. Buch var vararepresentant til Stortinget fra Sør-Trøndelag 1977–1985.

I 1985 ble han rådmann i Trondheim. Etter valget i 1989 kom det til strid om rådmannens ulike roller. Han var styremedlem i Forretningsbanken og senere Fokus Bank, som var kommunens hovedbankforbindelse, og i flere andre bedrifter som fikk oppdrag av kommunen. Striden endte med at Buch fikk ros for sin innsats. Eksterne verv var avklart med byens politiske ledelse, selv om de var i strid med vanlig praksis.

Æresbevisninger 
Buch var svensk honorær konsul i Trondheim 1981–1997 og ble utnevnt til kommandør av den svenske Nordstjerneordenen.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ordførere i Trondheim
Høyre-ordførere i Sør-Trøndelag
Vararepresentanter til Stortinget
Rådmenn
Norske bedriftsledere
Konsuler
Nordstjerneordenen
Personer fra Trondheim kommune
Liste over motorveier i Danmark

Dette er en liste over motorveiene i Danmark

Det er 1070,51 km motorveier i Danmark pr. 1. februar 2007. De er fordelt på 1021,57 km riksveier, 7,62 km kommunale veier og 41,32 km private.

Eksisterende motorveier og motorveier under anlegg 

De danske hovedveiene er oppdelt i europaveier, primærruter og sekundærruter. Vejdirektoratet har navngitt de danske motorveiene.

Motorveier under bygging eller planlegging 

 Fynske Motorvej (Gribsvad – Nørre Aaby) (ferdig 2022)
 Kalundborgmotorvejen (Dramstrup – Kalundborg)
 Næstvedmotorvejen (Næstved – Rønnede) (EIA fullført) 
 Fynske Motorvej (Odense V – Odense SØ) (EIA fullført)
 Taulovmotorvejen (Kolding V – Fredercia S) (EIA fullført)
  Helsingørmotorvejen (Isterød – Hørsholm S) (EIA fullført)
 Frederikssundmotorvejen (Tværvej N – Frederikssund N) (EIA fullført)
 Midtjyske Motorvej (Herning N – Sinding) (EIA fullført)
 Messemotorvejen (Herning V – Snejbjerg) (EIA fullført)
 Viborgmotorvejen (Aarhus – Søbyvad) (EIA fullført)
 3. Limfjordsforbindelse (Aalborg S – Aalborg N) (EIA fullført)
 Hillerødmotorvejen (Allerød S – Hillerød N) EIA fullført
 Østjyske Motorvej (Vejle N – Skanderborg S) (EIA starter)
 Østjyske Motorvej (Aarhus – Randers N) (EIA starter)
 Hærvejsmotorvejen (Give – Billund – Haderslev) (EIA starter)
 Hærvejsmotorvejen (Hobro – Viborg – Herning – Give) (Mulighetsstudie)
 Amagermotorvejen (Avedøre – Øresundsmotorvejen) (Mulighetsstudie)
 Øresundsmotorvejen ( 20 København C – 17 Lufthavn) V (Mulighetsstudie)
 Hillerødmotorvejen (Ring 4 – Farum) (Mulighetsstudie)
 Hillerødmotorvejen (Motorring 3 – Ring 4) (Mulighetsstudie)
 Motorring 4 (Ishøj – Vallensbæk) (Mulighetsstudie)

Referanser 

Veier i Danmark
Motorveier i Danmark
Qik

Qik er en gratistjeneste som gir brukeren mulighet til å kringkaste video fra mobiltelefonen direkte på internett. Qik skal fungere på en rekke forskjellige mobiler, og  bruker 3G-nettet til å sende videoen direkte til serveren hos Qik. 
Bladet PC World har kåret Qik til en av de to viktigste nettstedene i 2009.

Kilder 
 VG om Qik

Eksterne lenker 
 QIK sin hjemmeside

Nettsamfunn
Mobiltelefoni
Revøysund

Revøysund er et tidligere fiskevær i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Revøysund ligger mellom Revøya og Skogerøya, der Kjøfjorden munner ut i Varangerfjorden. I dag er det kun hytter i Revøysund.

Eksterne lenker 
 Sør-Varanger fotoklubb har foto av Revøysund

Bosetninger i Sør-Varanger
Fiskevær i Troms og Finnmark