alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Harriet Andersson

Harriet Andersson (født 14. februar 1932 i Stockholm) er en svensk skuespiller.

Harriet Andersson debuterte som skuespiller i 1949 etter å ha gått på Calle Flygares teaterskola, og har siden spilt mer enn hundre roller. Hun er sterkt forbundet med Ingmar Bergmans filmer, og levde med ham et par år. Han var imidlertid gift da de traff hverandre og hun var forlovet med skuespilleren Per Oscarsson. Andersson var senere sammen med Jörn Donner i flere år.

Andersson fikk sitt gjennombrudd som Monika i Bergmans Sommeren med Monika i 1953.

Hun har som skuespiller vunnet flere priser. Hun fikk en Amanda for rollen sin i Høyere enn himmelen (1993). Hun fikk Chaplinprisen 1964 og 1972/73 en Guldbagge for sin rolle i Viskningar och rop, dødsscenen der ble motiv på et frimerke. Hun fikk også prisen Litteris et Artibus. Andersson mottok også en hedersguldbagge under gallaen i 2009.

Filmografi 
 2003 – Swedenhielms (TV)
 2003 – Dogville
 2002 – Stora teatern (TV)
 1999  – Happy End  
1993 – Høyere enn himmelen  
 1987 – Damorkestern (TV)
 1983 – Vid din sida
 1982 – Fanny och Alexander
 1980 – Mary Lou (TV)
 1975 – Monismanien 1995
 1973 – Viskningar och rop
 1966 – Ormen
 1965 – För vänskaps skull
 1964 – Älskande par
 1964 – För att inte tala om alla dessa kvinnor
 1963 – Lyckodrömmen
 1963 – En söndag i september
 1962 – Siska
 1961 – Såsom i en spegel
 195F – Flottans överman
 1958 – Kvinna i leopard
 1957 – Synnöve Solbakken
 1956 – Sista paret ut
 1956 – Nattbarn
 1955 – Hoppsan!
 1955 – Sommernattens smil (Sommarnattens leende)
 1955 – Kvinnodröm
 1954 – En lektion i kärlek
 1953 – Gycklarnas afton
 1953 – Sommaren med Monika
 1952 – Ubåt 39
 1951 – Frånskild
 1951 – Puck heter jag
 1951 – Dårskapens hus
 1950 – Anderssonskans Kalle
 1950 – Stjärnsmäll i Frukostklubben
 1950 – Medan staden sover
 1950 – Motorkavaljerer
 1950 – Kyssen på kryssen
 1950 – Frökens första barn
 1949 – Två trappor över gården

Referanser

Eksterne lenker 
 

Svenske skuespillere
Mottakere av Litteris et Artibus
Amanda for beste kvinnelige hovedrolle
Bodilprisen for beste kvinnelige hovedrolle
Personer fra Stockholm
Vitalj Sjtsjerba

Vitalj Venjadziktavitsj Sjtsjerba  (hviterussisk: Віталь Венядзіктавіч Шчэрба - Vital Venjadziktavitsj Sjtsjerba; russisk: Виталий Венедиктович Щербо [Vitalij Venediktovitsj Sjtsjerbo]; født 13. januar 1972 i Minsk) er en sovjetisk og senere hviterussisk turner.

Sjtsjerba tok seks OL-gull i Barcelona i 1992, og fire bronse i Atlanta i 1996. Han har også vunnet fjorten verdensmesterskap, og ti europamesterskap.

Sjtsjerba har siden 1996 bodd i Las Vegas.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Presentasjon på belarus.by (på engelsk, hviterussisk og russisk)

Belarusiske turnere
Olympiske mestere for SUS
Deltakere for SUS under Sommer-OL 1992
Gymnaster under Sommer-OL 1992
Deltakere for Belarus under Sommer-OL 1996
Gymnaster under Sommer-OL 1996
Personer fra Minsk
Fødsler i 1972
Olympiske medaljevinnere i gymnastikk
Vitsiebsk

Vitsiebsk (hviterussisk: Віцебск), eller Vitebsk (russisk: Витебск), er en by i Belarus (tidligere kalt Hviterussland). Byen har  innbyggere (2004), og er administrasjonssentrum i Vitsiebsk voblasts.

Historie 
Byen ble grunnlagt i 947, og nevnes for første gang i skriftlige kilder i 974. Vitebsk er kjent fra 1000-tallet som hovedstad i et selvstendig fyrstedømme. Fra 1320 lå byen under storhertugdømmet Litauen, og fra 1569 under Det polsk-litauiske samveldet. I 1772 ble byen overtatt av Det russiske keiserriket i forbindelse med Polens første deling.

På 1800-tallet var Vitebsk en viktig by med en stor jødisk befolkning (Marc Chagall kom fra Vitebsk) og ble etter andre verdenskrig redusert til en middels industriby. 

Før andre verdenskrig hadde Vitsiebsk en betydelig jødisk befolkning. Store deler av byens jøder ble drept i en massakre den 11. juli 1941.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Byer i Belarus
Vitenskapsåret 1705

Vitenskapsåret 1705 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1705.

Hendelser
Edmond Halley skriver i Synopsis Astronomia Cometicae at kometer som har blitt sett i 1456, 1531, 1607 og 1682 egentlig var en og samme komet som han spår kommer igjen i 1758.
Raymond Vieussens publiserer Novum vasorum corporis humani systema der han er først med å gi en korrekt beskrivelse av blant annet hjertets venstre hjertekammer.

Newcomen dampmaskin, oppfunnet av Thomas Newcomen, var en enkel vertikal stempel og sylinder på enden, brukt til å pumpe vann ut av gruvesjakter.

Fødsler
22. februar – Peter Artedi (død 1735), svensk naturforsker.
11. april – William Cookworthy (død 1780), engelsk kjemiker.
21. juni – David Hartley (død 1757), engelsk lege og psykolog.
Charles Labelye (død ca. 1781), sveitsisk ingeniør.
Thomas Boulsover (død 1788), engelsk oppfinner.

Dødsfall
17. januar – John Ray (født 1627), engelsk naturforsker.
16. august – Jakob Bernoulli (født 1655), sveitsisk matematiker.
11. oktober – Guillaume Amontons (født 1663), fransk instrumentmaker og fysiker.
Televisa

Televisa er et meksikansk multimediakonglomerat og det største medieselskapet i hele den spansktalende verden. Det ble grunnlagt i 1950 med navnet Telesistema Mexicano. Det har en rekke fjernsynskanaler som tas inn i alle land i Amerika, og eier også en rekke radiokanaler, fotballag, plateselskaper og nettsider.

Historie
Den 7. september 1970 gikk TV-programmet «24 Horas» på lufta for første gang og ble et av Mexicos mest sette nyhetsprogrammer noensinne. Programvert var den legendariske journalisten Jacobo Zabludovsky som har vært anker i programmet i nesten 30 år.

Den 19. september 1985 forårsaket et jordskjelv som målte 8,1 på Richters skala omfattende skader i Mexico by og etterlot det sørlige tårnet på Televisas hovedbygning ødelagt. Likevel ble overføringene ikke alvorlig berørt.

Fjernsynskanaler
Noen av Televisas fjernsynskanaler er:
Bandamax
Canal de las Estrellas
Clásico TV
De Película
De Película Clásico
Galavisión
Golden
Golden 2
Ritmosón Latino
Telehit
Telemundo México
Televisa Deportes Network
TLNovelas
Unicable

Eksterne lenker
 

Meksikanske TV-selskaper
Nyhetsbyråer
Etableringer i 1950
Televisa
Vitenskapsåret 1706

Vitenskapsåret 1706 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1706.

Matematikk
 William Jones får publisert læreboken «Synopsis Palmariorum Matheseos or, A New Introduction to the Mathematics: Containing the Principles of Arithmetic & Geometry Demonstrated In a Short and Easie Method ... Designed for the Benefit, and adapted to the Capacities of Beginners» (Synopsis matematikk kapittel tyve, en ny introduksjon til matematikk: Med prinsippene for aritmetikk og geometri vist på en kort og enkelt måte ... tilpasset begynneres evne), med
 forslag om at den greske bokstaven π skal betegne forholdet mellom sirkelens omkrets og diameter.
 henvisning til John Machins beregning av π med 100 desimaler, ved hjelp av en ny raskt konvergerende arcus-tangens-serie.

Medisin
 Giovanni Battista Morgagni får publisert «Adversaria anatomica», den første i en serie studier av menneskets anatomi.

Fysikk
 Francis Hauksbee rapporterer til Royal Society at et glassrør som tiltrekker messingbiter etter gnidning ikke lengre tiltrekker messingen etter kontakt med den.

Fødsler
 17. januar – Benjamin Franklin (død 1790), amerikansk vitenskapsmann, politiker og oppfinner.
 28. januar – John Baskerville (død 1775), engelsk trykker og oppfinner.
 12. mai – François Boissier de Sauvages de Lacroix (død 1767), fransk lege og botaniker.
 10. juni – John Dollond (død 1761), engelsk optiker.
 17. desember – Émilie du Châtelet (død 1749), fransk fysiker.

Dødsfall
 15. juni − Giorgio Baglivi (født 1668), italiensk lege.

Referanser
Vitenskapsåret 1707

Vitenskapsåret 1707 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1707.

Matematikk
 «Arithmetica universalis», Isaac Newtons samlede verk om algebra, blir publisert mot forfatterens vilje basert på forelesningsnotater. Cambridge.

Medisin
John Floyer presenterer i «The Physician's Pulse Watch» idéen å måle puls i et minutt.
Giovanni Maria Lancisi får publisert «De Subitaneis Mortibus» (Om plutselig død), et tidlig arbeid innen kardiologi.

Fødsler

|-
|rowspan=1|April ||10.|| John Pringle || skotsk || lege ||align=center|74 ||align=center|1782 || 

|Mai ||23. || Carl Linnaeus || svensk || biolog ||align=center|70 ||align=center|1778 || 
|}
 11. januar – Vincenzo Riccati (død 1775), italiensk matematiker.
 15. april – Leonhard Euler (død 1783), sveitsisk matematiker.
 7. september – Georges-Louis Leclerc de Buffon (død 1788), fransk naturhistoriker.
 Ukjent dato − 
 Lars Liedbeck (død 1762), svensk matematiker.
 Benjamin Robins (død 1751), engelsk forsker og ingeniør.

Dødsfall
 27. mars − Jean-François Gerbillon (født 1654), fransk astronom og matematiker.
 30. mars − Sébastien Le Prestre de Vauban (født 1633), fransk ingeniør.
 5. november − Denis Dodart (født 1634), fransk lege og botaniker.

Referanser
Vitenskapsåret 1708

Vitenskapsåret 1708 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1708.

Medisin
Herman Boerhaave publiserer Institutiones medicae, en av de tidligste bøkene om fysiologi.

Teknologi

 Et kalkholdig hardpakket porselen blir oppfunnet i Sachsen og regnes som ekte porselen.
 Dresdenporselen eller Meissenerporselen blir oppfunnet av Ehrenfried Walther von Tschirnhaus; men, etter hans død, Johann Friedrich Böttger fortsatte utviklingen og har ofte blitt kreditert oppfinnelsen.
 Et orkesterinstrument for å lage tordenlyder blir oppfunnet av John Dennis.

Fødsler
16. oktober – Albrecht von Haller, sveitsisk lege og vitenskapsmann, nevrologiens grunnlegger (død 1777)  
22. oktober – Frederic Louis Norden, dansk forskningsreisende (død 1742)

Dødsfall
10. oktober – David Gregory, skotsk astronom (født 1659)
11. oktober – Ehrenfried Walter von Tschirnhaus, tysk matematiker (født 1651)
24. oktober – Seki Kowa, japansk matematiker(født ca. 1640)
28. desember – Joseph Pitton de Tournefort, fransk botaniker (født 1656)
Vitenskapsåret 1709

Vitenskapsåret 1709 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1709.


Fysikk
Francis Hauksbee publiserer Physico-Mechanical Experiments in Various Subjects som oppsummerer resultatene av hans mange eksperimenter innen elektrisitet og andre emner.
Isaac Newton konstruerer en elektrostatisk generator av en roterende glasssfære. Francis Hauksbee forbedrer konstruksjonen med en metallkjede som skal  fange elektrisiteten skapt av friksjonen.

Psykologi
George Berkeleys Essay Towards a New Theory of Vision inneholder tidlige psykologiske idéer om kognisjon og persepsjon.

Teknologi
 8. august – Varmluftballongen til Bartholome de Gusmao flyr i Portugal.
Smeltverk med koks som drivmiddel oppfinnes, noe som forserer den industrielle revolusjon.
Europeisk produksjon av porselen begynner, men mengden porselenskopper hadde ikke noen merkbar virkning på antallet steintøyskopper før på 1720-tallet.  
En sammenleggbar paraply oppfinnes under Ludvig XVIs styre.
Pianoet oppfinnes av Bartolomeo Christofori.

Priser
Godfrey Copley dør og testamenterer midler til Royal Society for opprettelsen av Copleymedaljen. Første medaljen blir delt ut i 1731.

Fødsler

24. februar – Jacques de Vaucanson, fransk ingeniør og oppfinner (død 1782)
3. mars – Andreas Sigismund Marggraf, tysk kjemiker (død 1782)
10. mars – Georg Wilhelm Steller, tysk naturforsker (død 1746)
17. april – Giovanni Domenico Maraldi, fransk-italiensk astronom (død 1788)
11. juli – Johan Gottschalk Wallerius, svensk kjemiker og mineralog (død 1785)
8. august – Johann Georg Gmelin, tysk botaniker (død 1755)
25. desember – Julien Offray de La Mettrie, tysk lege og filosof (død 1751)
Carl Alexander Clerck, svensk entomolog (død 1765)

Dødsfall
29. juni – Antoine Thomas, belgisk astronom  (født 1644)
30. juni – Edward Lhuyd, walisisk naturforsker, botaniker, lingvist, geograf og antikvar (født 1660)
17. oktober – François Mauriceau, fransk obstetriker (født 1637)

Referanser
Langewiesen

Langewiesen er med 3 614 innbyggere den fjerde største byen i Ilm-Kreis, en landkrets i Thüringen. Byen nevnes første gang i 1198. I 1855 byen ble belønnet sammen med Gehren og Großbreitenbach status som by.

Kjente personligheter 
 Johann Jakob Wilhelm Heinse
 Hans Rinn
 Oscar Schlegelmilch
 Wilhelm Höpflinger

Vennskapskommuner 
Langewiesen er vennskapsby med Chauray i Frankrike, Schöffengrund i Tyskland og Slesin i Polen. Partnerskaper med Schöffengrund har bestått siden 1992.

Eksterne lenker 
 
 Informasjoner om byen og partnerskapene (i engelsk)

Ilm-Kreis
Byer i Thüringen
Bosetninger første gang omtalt i 1198
Byer grunnlagt i 1855
Kommuner opphørt i 2018
Tidligere kommuner i Tyskland
Vitenskapsåret 1710

Vitenskapsåret 1710 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1710.

Matematikk
 «An argument for Divine Providence, taken from the constant regularity observed in the births of both sexes» av John Arbuthnot inneholder tidlige statistiske resonnement.
 Christian Wolff får publisert læreboka «Anfangs-Gründe aller Mathematischen Wissenschaften» (Begynnelser for all matematisk vitenskap). Halle.

Teknologi
 Jacob Christoph Le Blon finner opp trefargetrykk med rødt, blått og gult blekk. Seinere tilfører han også svart og lager den tidligste firefargetrykket.

Medisin
 Alexis Littré foreslår i «Diverse observations anatomiques» en kolostomi for å fjerne hinder i tykktarmen.

Vitenskapsteori
 George Berkeley får publisert kampskriftet «A Treatise concerning the Principles of Human Knowledge» (En avhandling om prinsippene for menneskelig kunnskap), der han går til rette med John Locke og presenterer immaterialismen. Dublin.

Institusjoner
 Den Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala grunnlegges i Uppsala som «Collegium curiosorum».

Fødsler
 25. april – James Ferguson, skotsk astronom (død 1776)
 10. juni – James Short, skotsk matematiker og optiker (død 1768)
 20. august – Thomas Simpson, britisk matematiker (død 1761)
 3. september – Abraham Trembley, sveitsisk naturforsker (død 1784)
 Ukjent dato − Johann Bernoulli II, sveitsisk matematiker (død 1790)

Dødsfall

 25. februar – Daniel Greysolon, fransk oppdager (født ca. 1639)
 25. juli – Gottfried Kirch, tysk astronom (født 1639)
 19. september – Ole Christensen Rømer, dansk astronom (født 1644)
 Ukjent dato − Jean de Fontaney, fransk matematiker og astronom (født 1643)
Andy Secombe

Andy Secombe (født 26. april 1953 i Wales) er en britisk skuespiller og forfatter. Han hadde rollen som «Watto» i Star Wars Episode I og II, og har også bidratt med stemmen på flere Star Wars-videospill, blant annet Star Wars: Knights of the Old Republic II: The Sith Lords.

Han begynte senere å skrive bøker, og har til dags dato gitt ut fire fantasy-romaner. I 2005 returnerte han til skuespill og han holdt seg for det meste innen science fiction-kategorien.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Walisiske skuespillere
Personer fra Swansea
Justin Bostrom

Justin Bostrom er en amerikansk hockeyspiller i Lillehammer Ishockeyklubb. Han har tidligere spilt universitetshockey i USA og kom til M/S før 2009/2010-sesongen. Bostrom har allerede markert seg i GET-ligaen, blant annet med et praktfullt mål mot Storhamar.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ishockeyspillere fra USA
Ishockeyspillere for Manglerud Star
Personer fra Ramsey County i Minnesota
Fødsler i 1986
Samuel Gerson

Samuel «Sam» Norton Gerson (født 30. november 1895 i Det russiske keiserdømmet i nåværende Ukraina, død 30. september 1972 i Philadelphia) var en amerikansk bryter som deltok i de olympiske leker i 1920 i  Antwerpen.
 
Gerson vant en olympisk sølvmedalje i bryting under OL 1920 i Antwerpen. Han kom på andreplass i letteste vektklassen, fjærvekt opp til 60 kg, i fristil. I finalen tapte han til sin landsmann Charles Ackerly. Det var ti brytere fra sju nasjoner i denne vektklassen som ble avviklet i perioden 25. til 27. august 1927.

OL-medaljer 
  1920  Antwerpen -  Sølv i bryting, fjærvekt fristil  USA

Eksterne lenker 
 

Brytere fra USA
Medaljevinnere under Sommer-OL 1920
Deltakere for USA under Sommer-OL 1920
Brytere under Sommer-OL 1920
Personer fra Lubny rajon i Poltava oblast
Fødsler i 1895
Dødsfall i 1972
CE-direktiver

CE er en forkortelse for Conformité Européenne (den europeiske samsvarskomiteen). Bokstavene CE brukes som merke i en spesiell grafisk utforming. En del elektrisk utstyr, verneutstyr og byggeprodukter skal ha et slik merke. Merket er produsentens garanti for at alle direktiver som har med sikkerhet å gjøre, er oppfylt. Merkingen sier ikke nødvendigvis noe om produktets øvrige kvaliteter.

Materiell som er merket CE kan fritt omsettes innenfor EUs handelsområde (EØS-området). Norge er ikke medlem i EU, men gjennom EØS-avtalen er det meste av lovverket innen EU også gjort gjeldende i Norge. Seriøse fabrikanter legger stor vekt på å oppfylle forutsetningene for merkingen. Nokia har, som ett eksempel, i november 2009 tilbakekalt et stort antall batteriladere for mobiltelefoner på grunn av mulig skadepotensial.

For bruk av CE-merke på produkter til byggverk, er det bestemmelse i byggteknisk forskrift av 2010 § 3-11. Der er også CE-merkets utforming fastsatt. I forskriftens kapittel 3 er det flere bestemmelser som pålegger at det skal foreligge dokumentasjon av produkter til byggverk. Forskriften er gitt med hjemmel i plan- og bygningsloven av 2008.

Ifølge en artikkel i The Guardian ble merket designet av Arthur Eisenmenger.

Se også 
 International Organization for Standardization (ISO)
 ℮-tegnet

Referanser

Eksterne lenker 
 Conformance – European Product Safety and Environmental Directives
 The United Kingdom official CE site
 Europakommisjonen om CE-merking

Standarder
Entreprise- og bygningsrett
Plan- og bygningsloven
Vanlig bjørk

Vanlig bjørk, også kjent som dunbjørk, libjørk, europeisk hvitbjørk, bjørk, bjerk og birk, er en av minst 30 arter i bjørkeslekten.
I denne slekten er det tre arter som vokser i Norge. De to andre er dvergbjørk og hengebjørk. I tillegg finnes fjellbjørk, men denne klassifiseres nå som en underart av vanlig bjørk.
Vanlig bjørk er et løvfellende tre som blir 10-20 meter høyt. Bjørka formerer seg med å slippe de karakteristiske pollenskuddene (vist på bildet). Disse blir sluppet i mai-juni, og det er svært mange som er allergiske mot denne type pollen.

Vanlig bjørk er nært beslektet med hengebjørk, og den blir ofte forvekslet med den. De synlige forskjellene er at vanlig bjørk har runde, enkelt sagtannede blader, små dunhår på årsskuddene og hvit bark som har horisontale grå eller brune bånd, men aldri svarte, rombeformede flekker. En viktig forskjell som ikke er synlig med det blotte øye, er antall kromosomer i cellekjernen. Vanlig bjørk er tetraploid med 4n = 56 kromosomer, mens hengebjørk og dvergbjørk er diploide med 2n = 28 kromosomer.

På Grønland og Island er vanlig bjørk det mest utbredte treet.

Bruk 
Bjørkeslekten benyttes for å utvinne xylitol industrielt. Dette søtningsstoffet omtales også som bjørkesukker. Dette stoffet kan konsentreres til sirup som kan brukes som søtning ved at man koker inn bjørkesevje. Sevjen kan tappes før løvet spretter ut, tidlig på våren. Ved å stenge hullet etter tapping unngår man å skade treet.

Underarter, hybrider og varianter 
Fjellbjørk eller arktisk bjørk (Betula pubescens ssp. czerepanovii) er en underart (Betula pubescens ssp. czerepanovii) av bjørk, og vokser i fjellregionen i hele Sør-Norge, i Nord-Norge også i lavlandet. I Norden vokser den i Finland, Sverige, Norge og på Island. Den danner tregrensen mot snaufjellet mange steder. Den blir inntil 8 meter høy, og er motstandsdyktig mot frost og vind i fjellet, hvor den former seg etter terrenget. Stammene kan være forvridd og hele kronen kan ha form av enten tre eller busk, til dels nesten krypende. Bladene er tjukke og om høsten får de en gul-rød farge. 

Krypbjørk (Betula pubescens var. appressa) er en variant av bjørk, og 1 - 5 meter høy. Den er vokser på Island, og i det nordligste Norge, Sverige og Finland. Stammen og selve greinene er krypende langs bakken.

Hybrider med hengebjørk (Betula pubescens × pendula) forekommer i sjeldnere tilfeller.

Galleri

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Bjørkefamilien
Arter formelt beskrevet i 1791
Norske trær
Norges flora
Medisinplanter
Grønlands flora
Sam Eyde videregående skole

Sam Eyde videregående skole er en videregående skole, beliggende på Myra i Arendal. Skolen er kostnadsbudsjettert til 640 millioner kroner, inklusiv grunnlagsinvesteringer og utearealer. og hadde byggestart i 2010. Skolen er på 18 000 kvadratmeter og har kapasitet til 1 100 elever. Arbeidsfellesskapet BRG Entreprenør / Bico Bygg og Innredning vant anbudskonkurransen. Skolen erstatter i utgangspunktet Strømsbu videregående skole, men Aust-Agder fylkesting besluttet i 2012 at all teoriundervisning ved Blakstad videregående skole også skal flyttes til skolen. Skolen åpnet 15. august 2012, og hadde en oversøkning av studenter ved inntaket.

Navnestrid 
Navnet på den nye storskolen var et debattert tema, og flere aktuelle navn var foreslått, som: «Nidar videregående skole», «Myraparken videregående skole» og «Myra videregående skole». Navnet som ble valgt til slutt ble «Sam Eydes videregående skole», tatt etter industrigrunderen Sam Eyde. To grunneiere var i 2009 så uenige i dette at de tilbød kommunen 100 000 kr i rabatt på eiendommen hvis de valgte «Myra» i skolenavnet. Kommunen takket nei. Etter en privat navnundersøkelse med 606 bidrag, ble det bestemt tidlig i 2010 at navnsaken skal behandles på nytt i fylkestinget.

Resultat av undersøkelsen:
«Sam Eyde videregående skole»: 0,7 % 
«Myra videregående skole»: 86,5 % 
«Myraparken videregående skole»: 10,4 % 
«Annet»: 2,5 %

«Billesaken» 
Etter at det kom frem at en utrydningstruet bille var funnet i 1991 i området hvor skolen er bygget, beordret fylkesmannen full stans i skoleplanleggingen i januar 2009. Arten som ble meldt funnet er en klassifisert «Critically Endangered» (kritisk truet)  på Norsk rødliste for arter over truede arter. Billen, som har det latinske navnet «Prionus coriarius» og kalles på norsk for Garver, er en bille i Trebukk-familien (Cerambycidae). Den er meget sjelden og muligens allerede utdødd i Norge.

Tomten som skolen er bygget på ble omsider betegnet som lite egnet som klekkeplass for billen, og en biolog innleid fra fylkesmannen konkluderte med at det var liten sannsynlighet at billen fantes på tomten.

Rektorer 

  Nils Inge Øyna fra 2015 - 
  Jan Erik Tvedt fra 2012 - til 2015

Referanser

Eksterne lenker 
 
 BRG AS: Prosjektinformasjon

Videregående skoler i Agder
Byggverk i Arendal
Skoler i Arendal
Skoler i Norge navngitt etter personer
Utdanningsinstitusjoner etablert i 2012
Giorgio Chiavacci

Giorgio Chiavacci (født 3. juli 1899, død 4. mars 1969) var en italiensk fekter som deltok i de olympiske leker 1928 i Amsterdam.

Chiavacci ble olympisk mester i fekting under OL 1928 i Amsterdam. Han var med på det italienske laget som vant lagkonkurransen i florett.

OL-medaljer 
 1928  Amsterdam -  Gull i fekting, florett lag  Italia

Eksterne lenker 
 

Italienske fektere
Olympiske mestere for Italia
Medaljevinnere under Sommer-OL 1928
Deltakere for Italia under Sommer-OL 1928
Fektere under Sommer-OL 1928
Olympiske medaljevinnere i fekting
New York Daily News

New York Daily News er en amerikansk avis med hovedkvarter i New York. Avisen er den femte største dagsavisen i USA og har et daglig opplag på 516 165 per 31. mars 2013. Da New York Daily News ble lansert i 1919 var det den første tabloidavisen. Den har vunnet ti Pulitzerpriser.

Referanser

Eksterne lenker
 

Aviser i USA
Aviser etablert i 1919
New York