alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Vangen (hytte)

«Vangen» har flere betyninger.

Vangen er en turisthytte ved Mosjøen i Østmarka i Enebakk kommune. Stedet ble bygget i 1961, og drives av Foreningen til Ski-Idrettens Fremme (Skiforeningen). Hytta tilbyr overnatting og bevertning, og er et kjennemerke for turgåere og skigåere i Østmarka. Det er både hester og andre husdyr på stedet. Vangen brukes mye av skoler og barnehager til leiropphold. Det er også et antall kanoer tilgjengelig for turer på Mosjøen.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker
 Vangens nettside
 Skiforeningen, markadatabasen om Vangen

Østmarka
Samferdsel i Enebakk
Turisthytter i Viken
Leirskoler i Norge
Byggverk i Enebakk
Sandbakken (turisthytte)

Sandbakken er en turisthytte som ligger i Østmarka. Hytta ligger helt sørøst i Oslo kommune, like ved grensen til Nordre Follo.

I en oversikt over husmannsplasser fra 1771 (av lensmann Knoph) er Sandbakken oppført som plass under matrikkelgården Hellekindset, som da omfattet gårdene Lille Stensrud og Hanåa.  I 1865 ble Sandbakken fradelt Hanåa og solgt fra Ole Christian Oppen og Michael Lie til Wilhelm Holmsen for 1000 spesidaler.  Eiendommen ble kjøpt av Oslo kommune i 1956 og 3 år senere åpnet serveringsstedet.  Sandbakken kom i 2005 på Oslo Byantikvars gule liste som bevaringsverdig bygningsmiljø.

Litteratur 
 
 Even Saugstad (2009). «Sandbakken - 50 år med vafler og kakao». Oslo: Frie Fuglers Forlag/Sandbakken. ISBN 9788299541334.

Eksterne lenker 
 Sandbakkens hjemmeside

Turisthytter i Oslo
Østmarka
Skjelbreia (Enebakk)

Skjelbreia er en liten innsjø på grensa mellom Nordre Follo og Enebakk kommuner i Viken. Vannet har også gitt navn til en markastue som ligger i Enebakk kommune, like ved. Dette stedet var tidligere skysstasjon langs den gamle plankeveien fra Enebakk til Christiania. Her var da alkoholservering. I senere tid har det vært kafé her i skisesongen.

Referanser

Eksterne lenker 
 Skjelbreia

Innsjøer i Enebakk
Østmarka
Isberglia naturreservat

Isberglia naturreservat er et naturreservat som ligger i Alta kommune. Reservatet dekker 1,18 km² av vestsiden i øvre del av Tverrelvdalen. Formålet med fredningen er å bevare et skogområde med alt naturlig plante- og dyreliv og med alle de naturlige økologiske prosessene. Området har innslag av kalkfuruskog, en skogtype som er sjelden i Finnmark og er voksested for sjeldne plantearter.

Bestemmelser for reservatet
 Vegetasjonen, herunder døde busker og trær, er fredet mot skade og ødeleggelse. Det er forbudt å fjerne planter eller plantedeler fra reservatet. Nye plantearter må ikke innføres. Planting eller såing er ikke tillatt.
 Dyrelivet, herunder reirplasser og hiområder, er fredet mot skade og ødeleggelse. Nye dyrearter må ikke innføres.
 Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre naturmiljøet, som f.eks. oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner, brakker o.l., fremføring av luftledninger, gjerder, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, drenering og annen form for tørrlegging, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, utføring av kloakk eller konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling, kalking og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Forsøpling er forbudt. Opplistingen er ikke uttømmende.
 Motorferdsel til lands og til vanns er forbudt, herunder start og landing med luftfartøy.
 Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift forby eller regulere ferdselen i hele eller deler av reservatet.
 Bålbrenning er forbudt.

Bestemmelsene er ikke til hinder for 
 Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, politi-, brannvern-, rednings-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed, med unntak av øvelseskjøring i tilknytning til slike formål.
 Sanking av bær og matsopp.
 Jakt.
 Tradisjonell beiting. Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift regulere beitetrykket i hele eller deler av reservatet.
 Vedlikehold av anlegg som er i bruk på fredningstidspunktet.
 Motorferdsel på snødekt mark i forbindelse med reindrift.

Etter søknad kan det gi tillatelse til 
 Nødvendig motorferdsel i forbindelse med aktiviteter nevnt i punkt 3 og 5.
 Oppsetting av gjerder i forbindelse med beiting.

Referanser

Eksterne lenker 
 Kart over Isberglia

Naturreservater i Troms og Finnmark
Verneområder i Alta
Verneområder opprettet i 2000
Krokelvosen naturreservat

Krokelvosen naturreservat er et naturreservat som ligger i Alta kommune. Reservatet dekker 0,139 km² av fjorden i Leirbotn, herav er 0,08 km² på land. Formålet med vernet er å bevare et strandområde med velutviklet strandengvegetasjon med et stort utvalg av plantesamfunn og plantearter.

Bestemmelser for reservatet
 Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner og andre transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av nye luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, ny utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
 All vegetasjon i vann og på land er vernet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
 Bruk av motorkjøretøy er forbudt.

Bestemmelsene er ikke til hinder for 
 Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsel- og forvaltningsøyemed.
 Sanking av bær og matsopp.
 Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette regler for beitingen i reservatet når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
 Nødvendig vedlikehold og tilsyn av elektriske anlegg.

Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til 
 Etablering av nye grøfteavløp for drenering av tilgrensende arealer.
 Etablering av nye kloakkavløp.

Referanser

Eksterne lenker 
 Kart over Krokelvosen

Naturreservater i Troms og Finnmark
Verneområder i Alta
Verneområder opprettet i 1991
CROWS

CROWS står for Common Remotely Operated Weapon Station og er et våpenprogram som brukes av den amerikanske hæren.  Hensikten med programmet er å få en felles fjernstyrt våpenstasjon på en rekke forskjellige, pansrede kjøretøyer som tidligere hadde flere forskjellige løsninger fra forskjellige fabrikanter.  

CROWS I ble levert av amerikanske Recon Optical.

CROWS II ble tildelt norske Kongsberg Protech Systems i august 2007, en kontrakt på 8 milliarder norske kroner som omfattet levering av våpenstasjoner, utstyr og opplæring over en periode på fem år. KDA leverer fra før våpenstasjonen Protector RWS til den amerikanske hæren for bruk på Stryker pansrede personellkjøretøy.

Kongsberg har jevnlig blitt tildelt nye CROWS kontrakter fra den amerikanske hæren, og har per oktober 2022 levert over 18 000 systemer til dem.

Referanser

Eksterne lenker
 Pressemelding fra KDA
 NA24.no: Norsk våpenavtale verd milliarder 

Kjøretøysbestykning
Kongsberg Gruppen
Våpenstasjoner
Latharimoen naturreservat

Latharimoen naturreservat er et naturreservat på Lathari (Samisk: Láhttar) i Alta kommune. Reservatet dekker et område på 0,179 km² mellom utløpet til Altaelva og Transfarelva, ut mot Altafjorden. Formålet med fredningen er å bevare et skogområde med alt naturlig plante- og dyreliv og med alle de naturlige økologiske prosessene. Bærlyngfuruskog av denne typen på sandterrasser er sjelden å finne så lite påvirket av inngrep. I Finnmark er det kun her man finner sammenhengende furuskog helt ned til sjøen.

Bestemmelser for reservatet
 Vegetasjonen, herunder døde busker og trær, er fredet mot skade og ødeleggelse. Det er forbudt å fjerne planter eller plantedeler fra reservatet. Nye plantearter må ikke innføres. Planting eller såing er ikke tillatt.
 Dyrelivet, herunder reirplasser og hiområder, er fredet mot skade og ødeleggelse. Nye dyrearter må ikke innføres.
 Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre naturmiljøet, som f.eks. oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner, brakker o.l., fremføring av luftledninger, gjerder, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, drenering og annen form for tørrlegging, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, utføring av kloakk eller konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling, kalking og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Forsøpling er forbudt. Opplistingen er ikke uttømmende.
 Bruk av reservatet til teltleirer, idrettsarrangementer eller andre større arrangementer er forbudt.
 Motorferdsel er forbudt, herunder start og landing med luftfartøy.
 Bruk av sykkel, hest og kjerre og ridning er forbudt.
 Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift forby eller regulere ferdselen i hele eller deler av reservatet.
 Etablering av nye opplagsplasser for båt er forbudt.
 Bålbrenning er forbudt.

Bestemmelsene er ikke til hinder for 
 Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, politi-, brannvern-, rednings-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed, med unntak av øvelseskjøring i tilknytning til slike formål.
 Sanking av bær og matsopp.
 Jakt.
 Tradisjonell beiting. Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift regulere beitetrykket i hele eller deler av reservatet.
 Vedlikehold av anlegg som er i bruk på fredningstidspunktet.

Etter søknad kan det gi tillatelse til 
 Nødvendig motorferdsel i forbindelse med aktiviteter nevnt i punkt 3 og 5.
 Oppsetting av gjerder i forbindelse med beiting.
 Avgrenset bruk av reservatet som angitt i punkt 4

Referanser

Eksterne lenker 
 Kart over Latharimoen

Naturreservater i Troms og Finnmark
Verneområder i Alta
Verneområder opprettet i 2000
Ole Hannibal Sommerfeldt

Ole Hannibal Sommerfeldt (født 3. mars 1753 på Toten, død 6. april 1821 på Biri, begravet i Dal i Vardal) var en norsk embedsmann. 
Ole Hannibal Sommerfeldt var sønn av sorenskriver David Sommerfeldt på Toten og Benedikte Hoff. I 1768 tok han examen artium, og juridisk embedseksamen i 1773.

Han var gift to ganger; første gang i 1780 med en kvinne fra Bø i Gausdal, andre gang i 1801 med enken Anne Cathrine Bull (født ca. 1760, død 1848).

Yrkesliv 
De første årene etter juridikum var Sommerfeldt lensmann i Gausdal. Den 29. desember 1783 ble han fogd over Øst- og Vest-Finnmark fogderi. Den 5. april 1784 ble han utnevnt til kammerråd. Den 13. juni 1787 ble han utnevnt til amtmann i Finnmark, en stilling han besatt inntil han 26. mars 1800 ble utnevnt til amtmann i Romsdals amt. Den 28. juli 1811 ble han så utnevnt til amtmann i Kristians amt etter sin avdøde bror Christian Sommerfeldt, et embede han besatt til sin død. I 1812 kjøpte han gården Dal i Vardal, der han bodde resten av sitt liv. I 1814 var han medlem av det overordentlige Storting.
 
Sommerfeldt var ridder av Dannebrogordenen, Vasaordenen og Nordstjerneordenen.

Referanser

Kilder 
 Dansk biografisk leksikon
 Lauvdal, Torgeir: Vardal bygdebok I, Vardal 1941, s. 315-316.

Eksterne lenker 
 
  Ole Hannibal Sommerfelt i Norsk biografisk leksikon
  Sommerfeldts «Kort beskrivelse over Finmarken», 1799-1800

Fylkesmenn i Finnmark
Fylkesmenn i Møre og Romsdal
Fylkesmenn i Oppland
Norske amtmenn
Stortingsrepresentanter 1814
Dannebrogordenen
Vasaordenen
Nordstjerneordenen
Alumni fra Københavns Universitet
Personer fra Østre Toten kommune
Tverrelvdalen naturreservat

Tverrelvdalen naturreservat er et naturreservat i Alta kommune. Reservatet dekker et område på 2,382 km² på østsiden av nedre del av Tverrelvdalen, i Borraslia mellom Lille-Borras og Borras. Formålet med fredningen er å bevare et skogområde med alt naturlig plante- og dyreliv og med alle de naturlige økologiske prosessene. Av spesielle kvaliteter kan nevnes det store innslaget av lavfuruskog i området.

Bestemmelser for reservatet 
 Vegetasjonen, herunder døde busker og trær, er fredet mot skade og ødeleggelse. Det er forbudt å fjerne planter eller plantedeler fra reservatet. Nye plantearter må ikke innføres. Planting eller såing er ikke tillatt.
 Dyrelivet, herunder reirplasser og hiområder, er fredet mot skade og ødeleggelse. Nye dyrearter må ikke innføres.
 Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre naturmiljøet, som f.eks. oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av campingvogner, brakker o.l., fremføring av luftledninger, gjerder, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, drenering og annen form for tørrlegging, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, utføring av kloakk eller konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling, kalking og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Forsøpling er forbudt. Opplistingen er ikke uttømmende.
 Motorferdsel til lands og til vanns er forbudt, herunder start og landing med luftfartøy.
 Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift forby eller regulere ferdselen i hele eller deler av reservatet.

Bestemmelsene er ikke til hinder for 
 Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, politi-, brannvern-, rednings-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed, med unntak av øvelseskjøring i tilknytning til slike formål.
 Sanking av bær og matsopp.
 Jakt og fiske.
 Tradisjonell beiting. Direktoratet for naturforvaltning kan av hensyn til fredningsformålet ved forskrift regulere beitetrykket i hele eller deler av reservatet.
 Vedlikehold av anlegg som er i bruk på fredningstidspunktet.
 Motorferdsel på snødekt mark i forbindelse med reindrift.
 Bruk av nedfalt virke og tørre kvister til bål, med unntak av tørrfuruer.

Etter søknad kan det gi tillatelse til 
 Nødvendig motorferdsel i forbindelse med aktiviteter nevnt i punkt 3 og 5.
 Oppsetting av gjerder i forbindelse med beiting.

Referanser

Eksterne lenker 
 Kart over reservatet

Naturreservater i Troms og Finnmark
Verneområder i Alta
Verneområder opprettet i 2000
Seiersten stadion

Seiersten stadion er et fotballstadion i Frogn kommune, ved nedkjøringen til Drøbak. Seiersten var kjent som en meget god gressbane, men ble opprustet med kunstgress, lys og undervarme høsten 2015. Banen er hjemmebanen til DFI – Drøbak/Frogn Idrettslag og Badebyen Drøbak Fotballklubb. Førstnevnte klubb, DFI, innehar rekorden for antall opprykk i påfølgende sesonger, 3 på rad, hvor det 4. året endte med kvalifikasjonsspill for Tippeligaen.

Eksterne lenker 
 Seiersten Stadion - Nordic Stadiums

Fotballstadioner i Norge
Idrettsanlegg i Viken
Byggverk i Frogn
Sport i Frogn
Brit Sandaune

Brit Sandaune (født 5. juni 1972 på Skatval) er en norsk fotballspiller og førskolelærer.

Hun er oppvokst på Skatval i Stjørdal, der hun spilte for lilleputtlaget i IL Fram. Hun var her  til 1985, da hun gikk til Stjørdals/Blink og spilte til 1989. I januar 1989 ble hun som Blink-spiller uttatt på landslagssamling, og kom inn sammen med Anne Nymark Andersen etter pause da de vant 3–0 mot Kina i mars 1989.

Hun spilte for Trondheims-Ørn 1990–2004. Der fikk hun 507 klubbkamper, 258 av disse i Toppserien der hun  skåret 127 mål og vant  7 seriemesterskap, og åtte NM i fotball for kvinner.

Hun var med på det norske OL-laget som vant bronse i Atlanta i 1996, og som senere vant gull i Sydney i 2000. Hun fikk fair play-prisen i kvinnefotball i 2000. I alt fikk hun 119 kamper på det norske landslaget.

I 2003 ble hun kåret til årets spiller av Serieforeningen for kvinnefotball.  I 2008 spiller hun for veteranlaget «Harry's Team».

Sandaune ble rangert som nummer 69 på listen over de tusen beste idrettsutøverne i Trøndelag i avisa Nidaros sin kåring i 2022.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Norske damelandslagsspillere i fotball
Olympiske mestere for Norge
Olympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Medaljevinnere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1996
Fotballspillere under Sommer-OL 1996
Medaljevinnere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Norge under Sommer-OL 2000
Fotballspillere under Sommer-OL 2000
Fotballspillere for SK Trondheims-Ørn
Personer fra Stjørdal kommune
Norgesmestere i fotball
Olympiske medaljevinnere i fotball
Toten fogderi

Toten og Hadeland fogderi (Totens og Hadelands Fogderie) var en administrativ enhet (fogderi) i Oplandenes amt fra 1764 da embedet ble skilt ut fra Hadeland, Toten og Valdres fogderi, og inngikk fra 1781 i Kristians amt. I 1815 ble Hadeland og Land overført til Valdres, Land og Hadeland fogderi, mens Fåberg og Gausdal ble overført fra Gudbrandsdalen fogderi, og embedet ble benevnt Toten og det sydlige Gudbrandsdal fogderi. I 1860 ble Fåberg og Gausdal overført til det nyopprettede Søndre Gudbrandsdalen fogderi og det resterende embedet fikk endelig navnet Toten fogderi. 

Fogderiene i Kristians amt ble avviklet i 1909.

Geistlig inndeling i 1785 

Totens og Hadelands Fogderi:
 Toten prestegjeld
 Jevnaker prestegjeld
 Gran prestegjeld

Herredsinndeling mot slutten av 1800-tallet 

Toten fogderi:
 Biri
 Vardal
 Østre Toten
 Vestre Toten

Fogder 

Fogderier i Norge
Opplands historie
Stjørdal prosti

Stjørdal prosti er et prosti i Nidaros bispedømme i Den norske kirke som omfatter fem kommuner i Trøndelag, med tilsammen ni sogn (menigheter) mellom Sør-Innherad prosti i Innherred og Strinda prosti i Trondheim. Hovedsetet ligger i Stjørdal, med Værnes kirke som utgangspunkt.

Stjørdal prosti ble opprettet ved delingen av Søndre Indherred prosti i 1920 med prestegjeldene Øvre Stjørdal, Nedre Stjørdal, Frosta og Leksvik.

I 1965 ble Leksvik prestegjeld lagt til Fosen prosti, mens Selbu prestegjeld ble lagt til Stjørdal prosti fra Strinda prosti. Fra 1. juli 1999 ble Frosta prestegjeld lagt til Sør-Innherad prosti. I 2000 ble Malvik prestegjeld overført fra Strinda prosti til Stjørdal prosti.

Inndeling 
I Stjørdal kommune 
Stjørdal 
Lånke 
Skatval 
Hegra 
I Meråker kommune
Meråker 
I Selbu kommune 
Selbu 
I Tydal kommune
Tydal 
I Malvik kommune 
Malvik 
Hommelvik

Kilder
Prostiet på kirken.no

Prostier i Nidaros bispedømme
Administrative inndelinger i Trøndelag
Møre ungdomsskole

Se også Møre ungdomsskule Herøy.

Møre barne- og ungdomsskule er en kristen privatskole i Ålesund. Ungdomsskolen har i dag plass til om lag 100 elever og er kjent for å ha godt miljø og stor trivsel. August 2020 startet skolen også med barneskole og bygde i den forbindelse nye lokaler på samme eiendom. Barneskolen startet med 1. og 2. klasse og vil øke med ett trinn hvert år, til alle trinnene er på plass. Barneskolen har litt uteskole hver dag og elevene har en utedag i uka. Skolen ligger på Hatleholen mellom Blindheim og Flisnes. 

Skolen ble etablert i 1996 etter flere år med planer. Den startet opp i lokaler hos Borgund Folkehøgskole. I 2001 fikk skolen egne bygg. Skolen er eid og drevet av Sunnmøre Indremisjon. Signe Reidun Urtegård er rektor.

Møre Ungdomsskule fra 1914 
I 1914 startet Gudleik Kalsnes en kristen ungdomsskole i nybygg ved Nørvasundet i Ålesund tegnet av arkitekten Heinrich Schmidt. Han drev skolen til sin død i bilulykke i Tresfjorden i 1936. Da ble driften av skolen overtatt av Sunnmøre Indremisjon. Skolen har skiftet navn til Borgund Folkehøgskole og flyttet til nåværende bygg i Hatleholen. I 2014 feiret skolen 100-årsjubileum.

Eksterne lenker
 Møre Ungdomsskule
 Bildegalleri fra 90-årsjubileet.
 Tegning av skolen i Nørvasund.

Ungdomsskoler i Møre og Romsdal
Skoler i Ålesund
Vassbotndalen naturreservat

Vassbotndalen naturreservat er et naturreservat i Alta kommune. Reservatet dekker et område på 1,459 km² nederst i Vassbotndalen sør for Storvatnet i Talvik. Formålet med naturreservatet er å bevare et rikt løvskogområde, med en stor, frodig og lite påvirket gråorskog.

Bestemmelser for reservatet 
 Det må ikke iverksettes tiltak som kan endre eller forstyrre naturmiljøet, som f.eks oppføring av bygninger, anlegg og faste innretninger, hensetting av transportable byggverk, uttak, oppfylling, planering og lagring av masse, framføring av luftledninger, jordkabler og kloakkledninger, bygging av veier, oppdyrking, drenering og annen form for tørrlegging, utføring av kloakk og andre konsentrerte forurensningstilførsler, henleggelse av avfall, gjødsling og bruk av kjemiske bekjempningsmidler. Opplistingen er ikke uttømmende.
 All vegetasjon i vann og på land, herunder døde busker og trær, er fredet mot enhver form for skade og ødeleggelse. Nye plantearter må ikke innføres.
 Motorferdsel på barmark er forbudt. (For motorferdsel på vinterføre gjelder lov om motorferdsel i utmark og vassdrag med tilhørende forskrifter.)

Bestemmelsene er ikke til hinder for 
 Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed.
 Sanking av bær og matsopp.
 Bruk av tørt virke til brensel på stedet.
 Skjæring av sennegras.
 Tradisjonell beiting. Forvaltningsmyndigheten kan fastsette regler for beiting i reservatet når dette er nødvendig for å unngå vesentlige skader eller endringer i vegetasjonen.
 Bruk og nødvendig vedlikehold av eksisterende, lovlig oppsatte hytter, veger og andre anlegg.
 Bruk av motorkjøretøy på strandgrunnen ved kryssing av Vassbotnelva i utløpet til Storvatnet i forbindelse med tillatt jordbruksdrift på vestsida av elva.

Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til 
 Hogst av bjørk.
 Utbedring av eksisterende lovlig oppsatte hytter og oppføring av tilbygg og uthus i tilknytning til disse.
 Motorferdsel utover det som følger av punkt 3 og 7.

Referanser

Eksterne lenker 
 Kart over Vassbotndalen

Naturreservater i Troms og Finnmark
Verneområder i Alta
Verneområder opprettet i 1991
Oluf Wesmann-Kjær

Oluf Wesmann-Kjær (født 2. juli 1874 i Nannestad, død 16. september 1945 i Oslo ) var en norsk skytter som konkurrerte på begynnelsen av det 20. århundre. Han deltok i skyting under Sommer-OL 1920 i Antwerpen og Sommer-OL 1924 i Paris. I 1924 deltok han i øvelsene trap, individuelt og lag.

Eksterne lenker 
 
 Medaljevinnere i skyteøvelser 1924, IOCs nettsted Olympic.org

Norske skyttere
Olympiske mestere for Norge
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1920
Skyttere under Sommer-OL 1920
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1924
Skyttere under Sommer-OL 1924
Personer fra Nannestad kommune
Fødsler i 1874
Dødsfall i 1945