alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Vemund Brekke Skard

Vemund Brekke Skard (født 11. september 1981) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller. Karrierens foreløpige høydepunkt var da han i 2006 spilte for Championship-klubben Ipswich Town. Han har etter dette spilt for ulike klubber i Norge og utlandet. Han har også prøvespilt for Ham-Kam, engelske Brentford FC og spanske Lleida.

Etter flere år som fysisk trener i Stabæk-systemet, returnerte Skard til hjemklubben Brumunddal Fotball som hovedtrener i 2018. Han har også vært på banen i én kamp som spiller i 2018-sesongen.

Karriere som spiller

Referanser 

Norske fotballspillere i England
Norske fotballspillere i Spania
Fotballspillere for Raufoss IL
Fotballspillere for Ipswich Town FC
Fotballspillere for IL Hødd
Fotballspillere for Brumunddal Fotball
Fødsler i 1981
The Sun

The Sun er en britisk tabloidavis. Det er den største engelskspråklige dagsavisen i verden, med et opplag på 1,2 millioner eksemplarer hver dag (per mars 2020). Den har over 8,5 millioner lesere. The Sun er til tross for de høye salgs- og lesertallene også regnet som en av de mest omdiskuterte avisene internasjonalt. Ansvarlig redaktør er Rebekah Wade.

Avisen ble startet i 1964 og var i begynnelsen en fullformatavis uten særlig suksess. Det var først da den australske mediemogulen Rupert Murdoch, som kjøpte avisen i 1969, bestemte seg for å omgjøre både profilen og formatet til det tabloide, at salget begynte å vokse. Samtidig kjøpte Murdoch Daily Herald, som ble innfusjonert i The Sun. The Sun ble på samme tid søsterutgaven til søndagsavisen News of the World. 

Underholdningsnyheter, sport, nyheter om de kongelige og sensasjonalistisk krimstoff ble mikset sammen med vanlig reportasjestoff og politiske nyheter. I tillegg ble side 3-piken innført - et bilde av en toppløs jente daglig. Avisen har også vært bevisst på å vinkle artiklene sensasjonalistisk og svært subjektivt. I 1978 gikk The Sun forbi sin hovedkonkurrent Daily Mirror i opplagskampen.

I motsetning til de fleste andre britiske aviser, har The Sun flere ganger byttet side i den politiske kampen i Storbritannia. I sine første år støttet den Arbeiderpartiet, men da Margaret Thatcher ble statsministerkandidat for de konservative foran valget i 1979, ble den en av hennes viktigste støttespillere. 

Til tross for den stadige kritikken mot de tabloide verdiene, er The Sun alltid blitt regnet som en viktig politisk avis. Da Tony Blair og hans strateger skulle gjenreise Labour på 1990-tallet, ble de enige om at de i det minste måtte nøytralisere The Sun. Det klarte de, og fikk til og med avisens støtte under valgkampen i 1997.

Referanser

Eksterne lenker
 
 Artikkel fra BBC om The Suns 40-årsjubileum i 2004

Britiske aviser
News Corporation
Aviser etablert i 1964
Slope

Slope er et system innen golf som brukes for å indikere en banes vanskelighetsgrad. Sammen med handicapsystemet bidrar slopesystemet til at golfspillere på forskjellig ferdighetsnivå kan konkurrere mot hverandre på tilnærmet like vilkår. Ved at en bane får en slopeverdi kan man regne ut hvor mange slag en spiller med et gitt handicap kan bruke utover banens par for å forsvare dette handicapet. Sloping er mest utbredt i Europa, men er blitt mer vanlig også i USA og andre deler av verden. Slope har erstattet det gamle SSS-systemet.

Det er det ansvarlige golfforbund i hvert enkelt land som har ansvar for å vurdere banenes vanskelighetsgrad i henhold til EGAs forskrifter. I Norge er det Norges Golfforbund som har dette ansvaret.

En golfbanes slopeverdi skal revurderes
 ved større forandringer i banens utforming,
 hvert tredje år for nye klubber, og
 hvert tiende år for klubber som er eldre enn ti år.

For herrer vurderes vanskelighetsgraden individuelt for hver enkelt tee (hvit, gul, blå, rød) mens det for damer kun vurderes for gul, blå og rød tee.

Sloping

Systemet består av to deler, slope og course rating (CR). Slope viser en typisk bogeyspillers forutsetning for å kunne spille banen sammenlignet med scratchspillerens, der scratchspillerens slopeverdi er 113. CR viser vanskelighetsgraden for scratchspilleren i forhold til banens par. Når banen er blitt vurdert etter slopesystemet, får hver enkelt tee sin egen slopeverdi, CR og bogeyverdi.

Ved vurderingen av banens slope ser man på forutsetningene for fire typer av spillere:
en mannlig scratchspiller
en kvinnelig scratchspiller
en mannlig bogeyspiller
en kvinnelig bogeyspiller

Følgende faktorer tas med i vurderingen av banens vanskelighetsgrad
Banens lengde
Topografi
Muligheten for å treffe fairway på utslaget
Lengde og beskaffenhet på gresset på fairway og i roughen
Muligheten for treffe greenen på innspillet
Bunkernes vanskelighetsgrad og risikoen for å havne i disse
Risikoen for å havne out of bounds
Vannhinder og sidevannshinder
Trær og andre vekster som er i spill
Greenenes struktur, hasighet og onduleringer
Den totale psykologiske effekten av alle disse faktorer

Utregning

Det antall slag som en spiller får tildelt utover banens par, beregnes etter følgende formel:

 (Slopeverdi / 113) * Spillerens eksakte handicap) 
 + Baneverdi 
 – Banens Par 
 = antall tildelte slag

Antall tildelte slag avrundes til nærmeste heltall. For eksempel avrundes 10,5 opp til 11, mens 10,4 avrundes til 10.

Eksterne lenker
 Om slope hos Norges Golfforbund
 Om sloping på USGAs nettsider
 Om USGAs sloperating på About.com

Golfterminologi
Gir

Gir er tannhjulsutveksling som overfører roterende bevegelser fra én veksel til en annen og som tillater varierende hastighet og dreiemoment.

Virkemåte

Illustrasjonen viser to tannhjul med radiene r1 og r2, og med like store tenner som mellomrom.  Tennene griper inn i hverandre og danner en utveksling mellom de to parallelle akslene som hjulene sitter på – bemerk at «radius» her er avstanden mellom hjulets aksel og det stedet på tennene (her markert med hvit strek) som kommer i berøring med det andre hjulets tenner.

Trekker man det ene tannhjulet rundt med et dreiemoment τ1 og en vinkelhastighet ω1, tvinges det andre hjulet til å rotere i motsatt retning med et nytt dreiemoment τ2 og ny vinkelhastighet ω2.

Akkurat de samme forhold gjelder om tannhjulene er plassert fra hverandre, men er forbundet med et endeløst kjede eller rem som f.eks. ved en sykkel.

Vinkelfrekvensen er omvendt proporsjonal med radius
Der hvor tennene griper i hverandre, skal det hele tiden passere en tann fra det ene hjulet etterfulgt av en tann fra det andre hjulet.  Da tennene sitter med ensartet avstand, så skal de to hjulene ha samme tangentialhastighet i inngrepspunktet.  Da tangentialhastighetene er proporsjonal med radius og vinkelhastigheten, må det mindre hjulet ha en høyere vinkelfrekvens enn det større for å holde denne felles tangentialhastigheten.  Derfor gjelder:

Dreiemomentet er proporsjonalt med radius 
Dreiemomentet er proporsjonalt med kraften tennene utøver på hverandre og med «momentarmens» lengde, som i dette tilfellet er hjulenes radier.  Da kraften er lik for begge tenner (jamfør Newtons 3. lov og aksjon og reaksjon), blir dreiemomentet i et gitt tannhjul proporsjonalt med hjulets radius.  Man har at:

Denne siste ligningen gjelder kun i en ideell girutveksling, man ser altså bort fra tap av mekanisk energi, for eksempel ved friksjon.

Girtyper 
V-gir
Ireen Wüst

Irene «Ireen» Karlijn Wüst (født 1. april 1986 i Goirle) er en nederlandsk skøyteløper. Hun går for klubben Riel.

Hun gjorde seg internasjonalt bemerket for første gang sesongen 2004/2005, blant annet med fjerdeplass i allround-EM og femte i VM. Hun ble juniorverdensmester i 2005, og har satt juniorverdensrekorder på 1000 m, 1500 m og 3000 m.

I desember 2005 vant hun både 1500 og 3000 meter under det nederlandske mesterskapet på enkeltdistanser, og kvalifiserte seg dermed til deltakelse i Torino-OL. I 2006 tok hun sin første internasjonale pallplassering i et seniormesterskap med tredjeplass under allround-EM på Hamar, etter Claudia Pechstein og Renate Groenewold. Under OL 2006 i Torino gikk hun til topps på 3000 meter.

I 2007 tok hun steget opp til andreplass under EM i Collalbo. Wüst ledet klart etter tre distanser, men etter en svak avslutning av hennes 5000 m, tapte hun mesterskapet med 0,023 poeng til tsjekkiske Martina Sáblíková. Uken etterpå tok hun sølv under sprint-VM på Hamar, før hun tok steget helt til topps og vant en suveren VM-tittel på hjemmebane i Heerenveen. Under VM enkeltdistanser i 2009 tok hun gull på både 1000 m og 1500 m. Hun vant 3000 m under VM på skøyter enkeltdistanser 2011 i Inzell. Hun ble allround-verdensmester i 2011 i Calgary, 2012 i Moskva og i 2013 på Hamar. Wüst er også europamester i fra 2008 i Kolomna, 2013 i Heerenveen og i 2014 i Hamar. 

I 2013 tok hun gull på 1500 meter på skøyter i Berlin i Tyskland

I 2014 tok hun gull på 1500 meter på skøyter i Inzell i Tyskland

Personlige rekorder 
Oppdatert pr 1. juli 2021.

Sammenlagt i Verdenscupen 
Oppdatert etter sesongen 2021/22.

Sort-markert rubrikk = Ikke avholdt konkurranser for sesongen.
– = ikke deltatt på distansen for nevnte sesong.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Nederlandske skøyteløpere
Olympiske mestere for Nederland
Olympiske mestere i hurtigløp på skøyter
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Enkeltdistanse
Juniorverdensmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Europamestere i skøytesport
Nederlandske mestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Nederlandske mestere i hurtigløp på skøyter – Sprint
Nederlandske mestere i hurtigløp på skøyter – Enkeltdistanse
Olympiske sølvmedaljevinnere for Nederland
Olympiske sølvmedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Olympiske bronsemedaljevinnere for Nederland
Olympiske bronsemedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Medaljevinnere under Vinter-OL 2006
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 2006
Skøyteløpere under Vinter-OL 2006
Medaljevinnere under Vinter-OL 2010
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 2010
Skøyteløpere under Vinter-OL 2010
Medaljevinnere under Vinter-OL 2014
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 2014
Skøyteløpere under Vinter-OL 2014
Medaljevinnere under Vinter-OL 2018
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 2018
Skøyteløpere under Vinter-OL 2018
Medaljevinnere under Vinter-OL 2022
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 2022
Skøyteløpere under Vinter-OL 2022
Deltakere for Nederland i enkeltdistanse-VM på skøyter
Personer fra Goirle
Artikler i skøytesportprosjektet
Martini (cocktail)

Martini er en cocktail av gin og italiensk, hvit vermut.

Dry martini er en amerikansk cocktail av gin og tørr, hvit vermut. Dry Martini lages vanligvis med seks deler gin og én del vermut ifølge International Bartenders Associations nettsted. Dry Martini står på listen over IBA Official Cocktails i kategorien de uforglemmelige (eng. The Unforgettables). Det finnes flere varianter, blant dem Montgomery, skapt av Ernest Hemingway på Harry's Bar i Venezia rundt 1950.

Referanser

Cocktailer
Computer Associates

Computer Associates (CA) er et amerikansk programvareselskap, grunnlagt i 1976 av Charles B. Wang.

Eksterne lenker 
 

IT-selskaper fra USA
Selskaper etablert i 1976
Rønne

Rønne er den største byen på den danske øya Bornholm og har som sådan mange viktige funksjoner for øya. Byen er administrasjonssenter for Bornholms regionskommune og har  innbyggere (2018).

I Rønne finnes Bornholms Hospital, Bornholms Gymnasium, elverket, avisen Bornholms Tidende, slakteri og Sankt Nicolai kirke.

Kommunikasjonen med fastlandet skjer hovedsakelig med ferge til og fra Ystad sør i Sverige. Det er også fergeforbindelse til og fra Køge og Sassnitz i Tyskland.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Rønne Byportal

Byer i Region Hovedstaden
Bornholm
Kenzaburo Oe

Kenzaburo Oe (大江 健三郎 Ōe Kenzaburō) (født 31. januar 1935  i Uchiko i Ehime) er en japansk forfatter. Han ble tildelt Nobelprisen i litteratur i 1994.

Biografi 
Oe flyttet til Tokyo som attenåring for å studere fransk litteratur ved Universitetet i Tokyo. Han begynte sin skrivekarriere i 1957 mens han fremdeles var student, påvirket av den samtidige skrivekunsten i Frankrike.

Oe har skrevet delvis selvbiografiske verker. Blant disse er Kojinteki na taiken (個人的な体験) fra 1964, som er historien om en mann som må takle at sønnen er tilbakestående. Oes egen sønn Hikari er hjerneskadet. Kojinteki na taiken ble oversatt til norsk av Masahiko Inadomi under tittelen Min egen sak.

Nobelprisen 
Oe ble i 1994 tildelt Nobelprisen i litteratur. Svenska Akademien begrunnet prisen med at Oe «med poetisk kraft skaper en imaginær verden, der liv og myte fortlettes til et rystende bilde av menneskets tilstand i dag».

Politisk aktivisme 
Oe er en sterk forkjemper for å beholde Japans pasifistiske paragraf 9 i grunnloven. Han er også en sterk kritiker av Japans keisersystem og er den eneste så langt (2019) som har avslått Kulturordenen av den grunn.

Bibliografi 

Oe på norsk:

 個人的な体験 Kojinteki na taiken, 1964, på norsk som Min egen sak i oversatt fra japansk av Masahiko Inadomi (Gyldendal, 1968; engelsk tittel: A Personal Matter)
 万延元年のフットボール Man'en gannen no futtoboru, 1967, på norsk som Tid for fotball , oversatt fra engelsk av Kari og Kjell Risvik (Cappelen, 1996, engelsk tittel: The Silent Cry)
 M/Tと森のフシギの物語 M/T to mori no fushigi monogatari, 1986, på norsk som M/T og fortellingen om skogens under, oversatt fra japansk av Tone Sandøy (Cappelen, 1996)

Det er utgitt en novellesamling: 
Lær oss å vokse fra vår galskap: Tre noveller fra Japan, oversatt fra japansk av Tone Sandøy (Cappelen, 1998) som inneholder følgende tre noveller: 
 飼育 Shiiku (1957) Buskap
 セヴンティーン Sebuntiin (1961) Seventeen
 われらの狂気を生き延びる道を教えよ Warera no kyōki wo ikinobiru michi wo oshieyo (1969) Lær oss å leve med vår galskap

I tillegg er to noveller inkludert i Japan forteller (red. Reiko Abe Auestad, De norske bokklubbene, 1996)
 人間の羊 Ningen no hitsuji (1958), "Sauer", oversatt fra japansk av Claes Lykke Ragner
 空の怪物アグイー Sora no kaibutsu Aguī (1964) "Himmelmonsteret Agui", oversatt fra japansk av Gry Engeseth

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Japanske romanforfattere
Japanskspråklige forfattere
Japanske nobelprisvinnere
Nobelprisvinnere (litteratur)
Personer fra prefekturet Ehime
Amfi Finnsnes

Amfi Finnsnes er et kjøpesenter på Finnsnes i Senja kommune. Senteret åpnet 20. oktober 2005. Amfi Finnsnes har 43 butikker, fordelt på 14877 kvadratmeter. Senteret har 330 ansatte og et stipulert besøk på ca.1 - 1,2 millioner kunder i året. 

Kjøpesenteret ble allerede første året kjent da de arrangerte gudstjeneste i senteret søndag før jul. Gudstjenesten er blitt et fast innslag siste søndag før jul.

Amfi Finnsnes ble i 2007 nominert av Nordic Council of Shopping Centres som en av tre finalister til prisen «Årets kjøpesenter» 2006, sammen med CC Gjøvik og Oslo City.

Referanser

Eksterne lenker 
 Hjemmeside

Amfi Eiendom
Kjøpesentre i Troms og Finnmark
Byggverk i Senja
Etableringer i 2005
Eksoterm reaksjon

Eksoterm reaksjon er en kjemisk reaksjon som «frigir» energi ved å omgjøre potensiell energi til kinetisk energi. Et eksempel er reaksjonen mellom oksygen og karbon når kull brenner. En eksoterm reaksjon vil vanligvis gå spontant når den først er i gang, men krever gjerne en viss mengde energi for å starte. Til forskjell fra en endoterm reaksjon som skjer under opptak av varmeenergi, vil den eksoterme reaksjonen avgi varmeenergi og vi får en temperaturøkning. Entalpiendringen i en eksoterm reaksjon er alltid negativ.

Det motsatte av en eksoterm reaksjon er en endoterm reaksjon.

Se også 
 Forbrenning

Kjemiske reaksjoner
Termodynamikk
Termokjemi
Visuelt

Visuelt og Visueltdagene er en årlig konkurranse og et bransjearrangement for grafiske designere og illustratører i Norge. Visuelt arrangeres av Grafill, interesseorganisasjon for visuell kommunikasjon.

Visuelt er dessuten tidligere navn på fagtidsskriftet Snitt som blir utgitt av Grafill.

Visueltdagene 
Visueldagene har siden 1993 blitt avholdt i Oslo som Nordens største arrangement innen visuell kommunikasjon. Dagene omfatter et designfaglig seminarprogram,  en utstilling og prisutdeling for Visueltkonkurransen.

Prisutdeling 
I Visueltkonkurransen premieres de beste av innsendte arbeider innen norsk grafisk design, illustrasjon og annen visuell kommunikasjon. Det deles ut en mengde bransjepriser i en rekke kategorier med varierende oppslutning og påmelding. Klassikerprisen, en ærespris som Grafill delte ut for første gang i 2002, gis imidlertid til en utøver som har holdt høy faglig kvalitet og vært av stor betydning for faget sitt gjennom mange år. Bare betalte bidrag er med i konkurransen. De fleste utøverne sender ikke inn arbeider.

Mottakere av Visuelts klassikerpris
 2002: Bernard Blatch, illustratør
 2003: Bruno Oldani, grafisk designer
 2004: Finn Graff, illustratør
 2005: Carl Tørris Christensen og Leif Frimann Anisdahl, designere
 2006: Fam Ekman, illustratør og forfatter
 2007: Sven Skaara, designer
 2008: Niels Hartmann, illustratør
 2009: Pjotr Sapegin, animatør
 2010: Kai Gjelseth, grafisk designer
 2011: Kari Grossmann, barnebokforfatter og -illustratør
 2012: Enzo Finger, grafisk designer
 2013: Halvor Bodin, grafisk designer
 2014: John Arne Sæterøy, tegneserieskaper
 2015: Morten Throndsen
 2016: Junn Paasche Aasen, grafisk designer
 2017: Kim Hiorthøy, tegner, illustratør, fotograf og musiker

Se også
 Årets vakreste bøker, Grafills årlige premiering av bokdesign og -illustrasjon
 Snitt (tidsskrift), Grafills tidsskrift for design og illustrasjon

Referanser

Eksterne lenker 
 

Grafisk design
Bokkunst
Reklame
Visuell kommunikasjon
Norske mediepriser
Utstillinger
Konkurranser
Repeterende arrangementer etablert i 1993
Utmerkelser etablert i 2002
Ljudmila Titova

Ljudmila Jevgenjevna Titova (ru. Людмила Евгеньевна Титова, født 26. mars 1946 i Tsjita, Zabajkalskij kraj) er en russisk tidligere skøyteløper. Hun representerte Sovjetunionen.

Karriere 

Hun tok to medaljer under OL 1968 i Grenoble – gull på 500 og sølv på  meter. Samlingen med OL-medaljer ble komplett da hun fire år senere, under lekene i Sapporo, tok bronsemedalje på 500 meter. 

Hennes beste plasseringer i sammenlagtmesterskap er bronsemedaljene fra allround-VM 1971 og sprint-VM i 1972.

Personlige rekorder

Litteratur

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Ljudmila Titova på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
  Ljudmila Titova på www.isu.html.infostradasports.com
 
 
 

Sovjetiske skøyteløpere
Olympiske mestere for Sovjetunionen
Olympiske mestere i hurtigløp på skøyter
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter
Olympiske sølvmedaljevinnere for Sovjetunionen
Olympiske sølvmedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Olympiske bronsemedaljevinnere for Sovjetunionen
Olympiske bronsemedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Medaljevinnere under Vinter-OL 1968
Deltakere for Sovjetunionen under Vinter-OL 1968
Skøyteløpere under Vinter-OL 1968
Medaljevinnere under Vinter-OL 1972
Deltakere for Sovjetunionen under Vinter-OL 1972
Skøyteløpere under Vinter-OL 1972
Deltakere for Sovjetunionen under Vinter-OL 1976
Skøyteløpere under Vinter-OL 1976
Tidligere verdensrekordholdere i hurtigløp på skøyter
Personer fra Tsjita
Artikler i skøytesportprosjektet
Askeladden og de gode hjelperne

For dukkefilmen, se Askeladden og de gode hjelperne (film)Askeladden og de gode hjelperne er et eventyr om Askeladden fra Asbjørnsen og Moes samlinger av norske folkeeventyr fra omkring 1850. Det er et undereventyr som ble utformet av Peter Chr. Asbjørnsen. Vi vet med sikkerhet at Asbjørnsen fikk eventyret fra skolemester Hans Hansen Pillarviken fra Lalm i Gudbrandsdalen.

Eventyret ble trykket første gang i Juletræet'' for 1851 under tittelen «Askeladden, som skulde bygge Skib, der gik baade Land og Vand». Eventyret ble overført til film i 1961 i regi av Ivo Caprino.

Handling
Kongen lyser ut kongsdatteren og halve kongeriket til den som lager et skip som kan fly og gå på bakken. Per og Pål forsøker seg først, og på veien møter de en mann som spør hva de er på vei for å gjøre og hva de har i sekkene sine. De lyver, og det de hugger blir bare til trau og i sekken finner de møkk. Når Askeladden prøver seg, møter han den samme mannen og får hjelp av ham når han forteller hva slags ærend han er ute i. Mannen bygger skipet mens Askeladden sover, og når han er ferdig får han beskjed om å ta med seg alle han møter på sin reise med skipet.  Og Askeladden får med seg seks forskjellige skapninger, som alle besitter overnaturlige evner, men som i utgangspunktet ikke virker så nyttige. En av dem blir aldri mett, en er konstant øltørst, en kan høre gresset gro, en kan sikte like til verdens ende, en er så lett til beins at han kan flyge til verdens ende på under fem minutter og en har sju somre og femten vintre i kroppen.

Vel fremme på kongsgården liker ikke kongen synet av Askeladden og gir ham ytterligere seks prøver. Askeladden ber om å få ta med seg en hjelper til hver og en av oppgavene, og ved å velge rett hjelper til hver prøve, greier han å løse dem. Dermed får Askeladden kongsdattera og kongeriket med.

Referanser

Eksterne lenker
Eventyret hos Prosjekt Runeberg

Norske folkeeventyr
Betty Bohm Bang Band

Betty Bohm Bang Band (1985–1987) var en norsk rockegruppe fra Trondheim.

BBBB var inspirert av ska, pønk og soul. Laget stort sett egne låter og utga én singel («Ballad of Beauty» og «When I Call You») og var med på LP'en Party Terror Volume 1. Det ble spilt inn en video med «When I Call You» redigert av Point of View.

Medlemmer 

 Betty Bohm: vokal
 Øystein Hegge: keyboard
 Prepple Houmb: bass
 Nils-Henrik «Nille» Andersen: trombone
 Eivind Lingås: trompet
 Jørn Pettersen: trommer

Øystein Hegge har spilt i Tre Små Kinesere, Prepple Houmb i DumDum Boys og Jørn Pettersen i Turtle Race.

Diskografi 

 (1987) When I Call You/Beauty (Singel) (Oh Yeah!)

Litteratur
 Jan Eggum, Bård Ose og Siren Steen: Norsk Pop & Rock Leksikon, Vega Forlag, 2005, s. 59.
 Terje Nilsen: Hardt og fort, Rock og Pop i Trondheim i 1970- og 80-årene, Tapir Akademisk Forlag, 2009, s. 20-22.

Eksterne lenker
 When I Call You

Norske rockegrupper
Musikk i Trondheim
Band etablert i 1985
Cabaret Intime

Cabaret Intime er et understyre i Juristforeningen ved Det juridiske fakultet på Universitetet i Oslo og ble stiftet i 1949 som jusstudentenes kulturelle alibi.

I sine ungdomsår var Cabaret Intime preget av den franske cabarettradisjon. Nå har Cabaret funnet sin plass i grenselandet mellom cabaret og revy. Forestillingens ramme bygger på revyens regler, men har også en rekke innslag av både sang og dans. Cabaret Intime setter opp en cabaret/revy hver vår. I tillegg til dette arrangerer Cabaret Intime fester og andre arrangementer med et kulturelt tilsnitt.

Cabaret Intimes forestillinger
2020: Lex Luthor
2019: Karakterstress
2018: Lex Machina
2017: Fake Juss
2016: Lex Miserabel
2015: Alt er lov
2014: Lex Drugs and Rock and Roll
 2013: Chit'n Pott'n Bah 2
2012: Rett på Nytt
2011: Lovenes Konge
2010: Rett i lomma
2009: All You Need is Lov
2008: Supernova
2007: Lex-Men
2006: Arve – med verden som arbeidsplass
2005: Paragrafenes Herre – Atter en student
2004: Barofil – lovlig høyt trykk
2003: Hvem er redd for Jespersen?
2001: Rikes rett
1999: Rett i åra – 50 år med sprøyt
1997: Rett skal være lett – en reform for underholdning
1995: Vitne til moro
1993: Det er lov å være blid
1991: Glatt på taburetten
1989: Store Thing
1987: Cabaretten er satt
1985: Tittel Tei
1983: Med flass på kappa
1981: Cirkjuss
1979: Jusbilanten
1977: Noway'77
1975: Bænkers!
1973: FjøntFjas
1971: Mens vi venter på no' godt
1967: Usch-Usch
1960: Chit'n Pott'n Bah

Lydfiler
 fra Rett i åra – 50 år med sprøyt

Eksterne lenker
 Cabaret Intime
 https://www.youtube.com/channel/UCXZPT1ohauFVo0WwufrLEPg

Det juridiske fakultet (UiO)
Studentforeninger ved Universitetet i Oslo
Organisasjoner etablert i 1949