alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
University of North Carolina

University of North Carolina  (forkortet UNC system) er et delstatseid, forskningsbasert, og opprinnelig universitet i Nord-Carolina, USA. I alt omfatter universitetssystemet alle de 16 offentlige fire-årige universitetene i delstaten.

Det ble opprettet i Chapel Hill i 1789 som det første offentlige universitet til å tildele grader i USA, og bestod i 136 år med bare én campus. Med tiden opprettet delstaten et kvinnecollege (State Normal and Industrial School) i Greensboro i 1891, og fem svarte læresteder i tillegg.

Læresteder og skoler
Universitetssystemet har følgende læresteder, med noen viktige skoler samt grunnleggingsår og studenttall i høstsemesteret 2006 angitt:

 Appalachian State University (1899) – 15 117 studenter
 East Carolina University (1907) – 24 351 studenter
 Elizabeth City State University (1891) – 2 681 studenter
 Fayetteville State University (1867) – 6 301 studenter
 North Carolina Agricultural and Technical State University (1891) – 11 098 studenter
 North Carolina Central University (1909) – 8 675 studenter
 North Carolina School of the Arts (1963) – 845 studenter
 North Carolina School of Science and Mathematics (1980) – 620 studenter
 North Carolina State University (1887) – 31 130 studenter
 University of North Carolina at Asheville (1927) – 3 639 studenter
 University of North Carolina at Chapel Hill (1789) – 27 717 studenter
 University of North Carolina at Charlotte (1946) – 21 519 studenter
 University of North Carolina at Greensboro (1891) – 16 872 studenter
 University of North Carolina at Pembroke (1887) – 5 827 studenter
 University of North Carolina at Wilmington (1947) – 12 098 studenter
 Western Carolina University (1889) – 8 861 studenter
 Winston-Salem State University (1892) – 5 650 studenter

Studentforhold og biblioteker

Ved universitetet var det 87 220 studenter og 5 375 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene i snitt ca. US$ 4 000 for studenter folkeregistrert i North Carolina og US$ 14 000 for fremmedstudenter, avhengig av studiested. Studiene gis opp til doktorgradsnivå ved alle stedene unntatt Asheville og Pembroke.

Emmylou Harris studerte ved  University of North Carolina at Greensboro.

I alt har  University of North Carolina bibliotekene over 5,8 millioner boktitler.  University of North Carolina at Charlotte J. Murrey Atkins Library er blant de største med mer enn 1 million titler.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Appalachian State University
  East Carolina University
  Elizabeth City State University
  Fayetteville State University
  North Carolina Agricultural and Technical State University
  North Carolina Central University
  North Carolina School of the Arts
  North Carolina State University
  University of North Carolina at Asheville
   University of North Carolina at Chapel Hill
  University of North Carolina at Charlotte
  University of North Carolina at Greensboro
  University of North Carolina at Pembroke
  University of North Carolina at Wilmington
  Western Carolina University
  Winston-Salem State University

Universiteter i Nord-Carolina
Etableringer i 1789
1789 i USA
Vitenskap i 1789
Fredheim skole

Fredheim skole kan vise til flere skoler i Norge:

 Fredheim skole (Gjøvik)
 Fredheim videregående skole (Gjøvik)
 Fredheim skole (Gran) 
 Fredheim skole (Lørenskog)
 Fredheim skole (Nes på Hedmarken)
 Fredheim voksenopplæringssenter i Kongsberg
 Fredheim skole, en tidligere skole på Tjøme

Pekersider til skoler med like navn
Bjoneroa skole

Bjoneroa skole er en barne- og ungdomsskole i Gran kommune, beliggende i Bjoneroa på vestsiden av Randsfjorden.

Den første skolebygningen ble reist i Bjoneroa i 1889–1890, som Blidensol skole. Den var i bruk i over 60 år, til den brant ned til grunnen i 1953. Ny skole sto ferdig i 1955, som Bjoneroa sentralskole. 

Bjoneroa var framhaldsskole fram til 1964, da ungdomsskole ble innført. Det innebar at elevene fra første til sjuende gikk på Bjoneroa, mens åttende- og niende skoleår var lagt til Brandbu ungdomsskole. De første årene innebar det at ungdomsskolelevene måtte bo på hybel, senere kom det skolebuss med ferje over Randsfjorden.

Fra 1975 ble det innført ungdomsskole på Bjoneroa, slik at det ble en 1–10-skole.

Eksterne lenker 
 
   Jubileumshefte for skolen  1955-2005

Skoler i Gran
Bjørklund skole

Bjørklund skole var en barneskole i Gran kommune. 

Bjørklund skole ble nedlagt i 2016 da nye Brandbu barneskole ble tatt i bruk. 

Skoleåret 2016/2017 holdt niende trinn på Brandbu ungdomsskole til på Bjørklund mens ungdomsskolen ble pusset opp.

Eksterne lenker 
 Om skolen hos lokalavisen Hadeland

Skoler i Gran
Breivikeidet

Breivikeidet (nordsamisk: Guohcavuopmi) er ei bygd og et dalføre i Tromsø kommune. Navnet brukes både om Breivikelvas dalføre, som strekker seg fra Ullsfjorden i øst til Fagernes ved Ramfjorden i vest, og om bygda som ligger lengst øst ved Ullsfjorden. Bygda Breivikeidet ligger rundt 40 km sørøst for Tromsø sentrum (kjørelengde 50 km). I 2015 hadde grunnkretsen Breivika 48 innbyggere, og grunnkretsen Ullsfjordmoane, som omfatter området mellom Breivikeidet bru og Fv51, hadde 61 innbyggere.

Fylkesvei 91 går langs hele dalføret, med fergeforbindelse videre østover til Svensby i Lyngen kommune. Fra Hov, 3 km fra fergeleiet, går Fv51 sørover gjennom Nakkedalen til Sjursnes og de øvrige bygdene på vestsida av Sørfjorden.

På Breivikeidet ligger Tromsø golfpark, verdens nordligste 18-hulls golfbane. Ved munningen av Breivikelva mot Ullsfjorden ligger Sandbukta naturreservat.

Referanser

Eksterne lenker 
 Tromsø golfpark 

Fergesteder i Troms og Finnmark
Bygder i Tromsø
Olaug Svarva

Olaug Johanne Svarva (født 21. desember 1957 i Steinkjer) er en norsk siviløkonom.

Karriere

Utdanning
Svarva har en bachelorgrad fra Trondheim Økonomiske Høgskole i 1982, samt master of business administration fra University of Denver i 1983. Som voksen tok hun utdannelse som autorisert porteføljeforvalter ved Norges Handelshøyskole i 2004, gjennom Norske Finansanalytikeres Forening.

Jobb
I 1980-årene arbeidet hun for Den norske Creditbank, og for Carnegie.

Fra 1991 til 2001 hadde hun flere stillinger i Folketrygdfondet, blant annet investeringsdirektør for aksjeavdelingen.

I perioden 2001–2006 jobbet hun for SpareBank 1 Gruppen, først som administrerende direktør i SpareBank 1 Aktiv Forvaltning deretter som investeringsdirektør i SpareBank 1 Livsforsikring.

17. februar 2006 ble Svarva utnevnt til administrerende direktør i Folketrygdfondet etter Rune Selmar. Etter nesten 12 år i stillingen valgte hun 31. oktober 2017 å si opp sin stilling med fratreden 1. februar 2018.

Verv 
 Styreleder i DNB.
Leder av bedriftsforsamlingen og valgkomiteen i Equinor.
 Nestleder av bedriftsforsamlingen i Telenor.
 Medlem av bedriftsforsamlingen og valgkomiteen i Orkla.
 Valgkomiteen i Oslo Børs Holding.

Referanser 

Norske siviløkonomer
Folketrygdfondet
SpareBank 1-alliansen
Personer fra Steinkjer kommune
Fødsler i 1957
Benmel

Benmel er et fosforgjødselslag. 

Benmel består av ca. 13% fosfor og ca. 1% nitrogen. Ved dampkoking av dyreknokler i autoklav eller ved ekstraksjon og påfølgende damping trekkes fett og lim ut, hvoretter benene finmales. Benmel brukes som tilsetning i blant annet husdyrfôr, kalktabletter og tannkrem. 

Benmel regnes som den viktigste årsaken til spredning av kugalskap.

Ressurser
Oppmerksomt nærvær

Oppmerksomt nærvær (av engelsk: mindfulness): «evnen til å være våken i nået» (Nilsonne, 2005, s. 19, sitat).
 
Nilsonne (2005, s. 20, fritt gjengitt) fremhever fire grunnleggende prosesser for oppmerksomt nærvær: (a) observere – være oppmerksom på hendelser, følelser og tanker, (b) beskrive – sette ord på for oss selv det vi har oppmerksomheten rettet mot, (c) ikke dømme – unngå verdivurderinger, og (d) delta – være en smidig og spontan deltager i det som skjer her og nå. Kabat-Zinn (1994, s. 3, fritt gjengitt) beskriver mindfulness (norsk: «oppmerksomt nærvær») som å være i kontakt med den vi er her og nå, og slik tillate oss selv å "våkne opp" fra en slags sovende tilstand hvor vi handler, tenker og føler på autopilot, styrt av automatiske og ubevisste indre prosesser. 
 
Oppmerksomt nærvær er et nøkkelbegrep innenfor buddhistisk meditasjon (Kabat-Zinn, 1994, s. 4), og er på tradisjonelt vis en østlig meditasjonsteknikk og filosofi. På grunn av legen Jon Kabat-Zinn sine leksjoner har det videre blitt populært, ikke bare innenfor selvhjelpsverden, men innen moderne psykologi og terapi. Brukt innenfor moderne psykoterapeutisk behandling har man beholdt det psykologiske og fenomenologiske innholdet i begrepet og den praktiske teknikken, uten å nødvendigvis trekke inn den buddhistiske verdensanskuelsen eller de religiøse antagelsene som buddhistene knytter til mindfulness-begrepet.

Se også 
 Selvledelse

Litteraturliste 
 Ole Jacob Madsen «Det er innover vi må gå» En kulturpsykologisk studie av selvhjelp 2014 ISBN 9788215021829
 Kabat-Zinn, J. (1994). Wherever you go, there you are: Mindfulness meditation for everyday life. London: Piatkus.
 Nilsonne, Å. (2005). Hvem bestemmer i ditt liv? Om oppmerksomt nærvær. Oslo: Gyldendal akademisk.
 Egeland, Rebekka Th.: Lev livet nå : mindfulness i hverdagen. Oslo Pantagruel cop. 2009, 228 s. ISBN 978-82-7900-352-6
 Jakobsen, J. og Solhaug, I. (2009) Kunsten at tie - Kierkegaard, mindfulness og selvudviklingskulturenSemikolon. Tidsskrift For Idehistorie, Semiotik og Filosofi: årg. 9, nr. 17, 2009
 Innsikt for bedre utsyn, Morgenbladet 24.5 2013
 Mindfulness - Hva er meditasjon?, Onlinepsykologene 30.04.2022

Begreper i buddhismen
Psykoterapi

sv:Medveten närvaro (buddhism)
University of North Dakota

University of North Dakota   er et delstatseid space-grant-universitet i Grand Forks i delstaten Nord-Dakota, USA. Det ble opprettet i 1883.

Universitetet er spesielt kjent for sin flygerutdanning ved School of Aerospace Sciences, og har delstatens eneste jus- og medisinutdanninger.

Ved universitetet var det 12 834 studenter og 627 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 5 792 for studenter folkeregistrert i Nord-Dakota. Studiene gis opp til doktorgradsnivå.

Eksterne lenker
 

Universiteter i Nord-Dakota
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1883
1883 i Dakotaterritoriet
University of North Florida

University of North Florida   er et delstatseid universitet i Jacksonville i delstaten Florida, USA. Det ble opprettet i 1965.

Skolene er: 
College of Arts and Sciences – 6 200 studenter
Coggin College of Business – 3 700 studenter
College of Computing, Engineering and Construction – 1 400 studenter
College of Education and Human Services – 2 000 studenter
Brooks College of Health – 2 000 studenter

Ved universitetet var det 15 954 studenter og 696 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 3 353 for studenter folkeregistrert i Florida. Studiene gis opp til doktorgradsnivå.

Thomas G. Carpenter Library har noe over 800 000 boktitler.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Universiteter i Florida
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1965
1965 i USA
Jacksonville
Arne Strand

Arne Strand (født 17. mars 1944) er en norsk redaktør og tidligere statssekretær (Ap). Han er tidligere sjefredaktør i Dagsavisen, redaksjonssjef i NRK og var statssekretær i Brundtlands andre regjering 1987–1989. 

Strand er født i Oslo og har magistergrad i statsvitenskap fra Universitetet i Oslo (1968). Strands magistergradavhandling hadde tittelen Det folkevalgte politiske lederskap i Oslo: en intervjuundersøkelse blant bystyrerepresentantene.

Strand arbeidet som journalist i Vårt Land og i Arbeiderbladet. Han arbeidet deretter elleve år i NRK, først som økonomisk medarbeider, deretter som leder av radioens politiske avdeling og tilslutt fem år som redaksjonssjef.

Strand var fra 1987 til 1989 statssekretær på Statsministerens kontor under Gro Harlem Brundtland. Der hadde han hovedansvar for kontakt med pressen. Etter at Brundtland gikk av til fordel for Jan P. Syse, gikk Strand tilbake til en NRK-stilling som rådgiver i kringkastingssjefens stab. Strand ble i mars 1990 politisk redaktør i Arbeiderbladet (nåværende Dagsavisen).   Han har siden vært konstituert som ansvarlig redaktør i Dagsavisen flere ganger grunnet redaktørbytter.

Strand var aktiv i Arbeiderpartiets studentbevegelse, blant annet som redaktør av studentavisen Tross Alt. Han satt senere i en rekke forskjellige utvalg i partiet.

Han er far til programleder Christian Strand i NRK.

Strand var programleder for programmet Kristiansen & Strand på TV 2 Nyhetskanalen sammen med Stein Kåre Kristiansen 2010–2014.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Journalister i Dagsavisen eller forløpere
Norske redaktører
Statssekretærer fra Ap
Personer fra Ski kommune
Bjørkelauvmåler

Bjørkelauvmåler (Cyclophora albipunctata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne bleke arten er vanlig i Sør-Norge og forekommer også i Finnmark.

Utseende 
En liten til middelsstor (vingespenn 20 – 25 mm), slank, lyst gråspraglete måler, vingene noen ganger med et rosa skjær. Begge vingepar har en hvit flekk nær midten, denne er kantet innerst med svart og så med rødbrunt på forvingen, gråsvart på bakvingen. Fra disse flekkene går det ofte ut diffuse tverrbånd, disse er rødbrune på forvingen og mørkgrå på bakvingen. Begge vingepar har tre tverr-rader av små, svarte flekker, den ytterste følger vingenes ytterkant. Larven er naken, lang og slank, grønn eller brun, ofte med mørkbrune tegninger.

Levevis 
Larvene lever på bjørk (Betula spp.). De voksne målerne flyr i mai – juni.

Utbredelse 
Arten finnes i Europa, unntatt lengst i sørøst, og i det nordlige Asia.
I Norge forekommer den over hele landet.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Cyclophora albipunctata
  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1767
Dyr formelt beskrevet av Johann Siegfried Hufnagel
Punktløvmåler

Punktløvmåler (Cyclophora punctaria) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne arten har en sørlig utbredelse i Norge og er bare funnet langs kysten vestover til Vest-Agder.

Utseende 
En middelsstor (vingespenn 23 – 32 mm), slank, blekt gulbrun til okerfarget måler. Hannen har fjærformede antenner, hunnen trådformede. Vingene har spredte, mørkere skjell og en kraftig, uskarp, mørkrosa tverrstripe som går over begge vingepar litt utenfor midten. Utenfor denne er det en rad av små, svarte flekker. Langs forvingens ytterkant er det ofte to grå eller mørkrosa flekker, og hele vingen kan ha et rosa skjær. Larven er naken og slank, svært variabel i fargen, grønn, brun eller grå. På sidene har den røde og gulhvite flekker, på ryggen en rekke av U-formede, svarte flekker.

Levevis 
Arten finnes i eikeskog, og larvene lever på eik (Quercus spp.). Den er svært spredt utbredt, men kan være tallrik der den finnes. Arten har to generasjoner hvert år, de voksne målerne flyr henholdsvis i mai – juni og i august.

Utbredelse 
Arten finnes over det meste av Europa, unntatt lengst i nord. I Norge finnes den langs kysten vest til Vest-Agder, og følger dermed omtrent eikeskogens utbredelse.

Referanser

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Cyclophora punctaria
  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1758
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Grå syremåler

Grå syremåler (Timandra griseata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne arten, med en karakteristisk, rød tverrstripe på vingene, finnes på Sørlandet og Østlandet i Norge.

Utseende 
En middelsstor (vingespenn 27 – 31 mm), slank, lyst brungrå måler. Vingene har en skarp, rød stripe som begynner i spissen av forvingen, går rett ned til midten av vingens bakkant og fortsetter på bakvingen. Når sommerfuglen hviler med utslåtte vinger (som den gjerne gjør), danner denne streken en rett linje fra vingespiss til vingespiss. Videre har begge vingepar rosa ytterkant. Forvingen har en tynn, brun tverrstrek nær roten og en langs ytterkanten, bakvingen har bare den langs ytterkanten, som har en knekk i midten. Forvingen har også en liten, oval, mørk flekk litt foran midten. Larven er naken, lang og slank. Kroppen er karakteristisk innsnevret bak de tre forkropps- (thorax-) leddene. Den er brun på farge, på ryggen med en rekke av kraftige, V-formede, mørkbrune flekker og en smal, hvit midtlinje.

Levevis 
Larvene lever på syre- og høymol-arter (Rumex spp.). De voksne målerne kan man treffe på fra mai til september.

Utbredelse 
Det ser ut til at denne arten, i motsetning til den mer vidt utbredte gul syremåler (Timandra comae), har en ganske begrenset utbredelse. Den er funnet i Skandinavia, Finland, Baltikum og Nordvest-Russland.
I Norge finnes den på Sørlandet og Østlandet.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1902
Gul syremåler

Gul syremåler (Timandra comae) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne arten, som inntil nylig har blitt blandet sammen med slektningen grå syremåler (Timandra griseata), er funnet vest til Rogaland i Norge.

Utseende 
En middelsstor (vingespenn 27 – 31 mm), lyst gulbrun måler, vingene ofte med spredte, mørkere skjell. Den er meget lik grå syremåler (Timandra griseata), men er litt skarpere i fargene enn denne. Forvingen har en rett, skarp, rød strek som går fra vingespissen til midt på bakkanten og fortsetter over bakvingen. Når sommerfuglen hviler med utslåtte vinger, danner denne en rett strek fra vingespiss til vingespiss. Begge vingepar er kantet med rosa, denne kanten virker litt bredere enn hos grå syremåler. Ellers har forvingen en tynn, brun, buet tverrstrek nær roten og en langs ytterkanten, mens bakvingen bare har den langs ytterkanten. Forvingen har også en ganske liten, oval, mørk flekk litt foran midten. Larven er naken, lang og slank, gråbrun. Kroppen er litt innsnevret bak de tre forkropps- (thorax-) leddene. På ryggen har den en rekke av kraftige, svarte og hvite, V-formede flekker.

Levevis 
Areten finnes på enger og i veikanter der det vokser syrer (Rumex spp.), som er larvenes næringsplante. Den har to generasjoner hver sommer, som flyr henholdsvis i mai – juni og i august – september.

Utbredelse 
Arten finnes over hele Europa. I Norge er den funnet langs kysten vest til Rogaland.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Timandra comae
  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1931
Engurtemåler

Engurtemåler (Scopula immorata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er bare funnet på det sørlige Østlandet i Norge.

Utseende 
En liten til middelsstor (vingespenn 20 – 27 mm), slank, brun og hvit måler. Vingene er lyst gråbrune til gulbrune, i den ytre delen med tre bølgete, hvite tverrbånd. I vingenes indre del er det mer eller mindre utydelige, lyse tverrbånd, noen ganger dominerer den lyse fargen. Vingene har spredte, mørkere skjell over hele vingeflaten. Larven er naken, lang og tynn, lysbrun med to mørkbrune lengdestriper langs ryggen.

Levevis 
Arten er knyttet til varme, tørre enger. Larven lever på burot, markmalurt, ryllik og andre urter. De voksne målerne flyr i en eller to generasjoner mellom mai og august.

Utbredelse 
Arten finnes i hele Europa unntatt lengst i vest. Den er nå trolig utdødd i Storbritannia. I Norge er den bare funnet på Østlandet.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Scopula immorata
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1758
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Sumpurtemåler

Sumpurtemåler (Scopula immutata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den finnes på Sørlandet og det sørlige Østlandet i Norge.

Utseende 
En liten til middelsstor (vingespenn 21 – 27 mm), slank, hvit måler. Vingene har spredte, grå skjell og fem, mer eller mindre tydelige, gul-grå tverrbånd, dessuten har hver vinge en liten, svart flekk litt foran midten (denne kan mangle i forvingen). Larven er naken, lang og tynn, lyst gulgrønn.

Levevis 
Arten lever på fuktige steder, sumper og våtenger. Larvene lever vanligvis på mjødurt (Filipendula ulmaria). De voksne målerne flyr om natten i juni – august og kommer gjerne til lys. Arten overvintrer som larve.

Utbredelse 
Sumpurtemåleren er utbredt over hele Europa. I Norge finnes den bare på Sørlandet og det sørlige Østlandet.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Scopula immutata
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1758
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné