Wedel-Jarlsberg

Wedel-Jarlsberg eller Wedel Jarlsberg er en norsk adelsslekt og dansk adelsslekt. Slekten er en gren av den vidt forgrenede nordtyske slekten von Wedel/Wedell som kan føres tilbake til middelalderen, og som trolig har sitt navn fra Wedel rett utenfor Hamburg.

Historie
Slekten antas å ha sin opprinnelse i Holsten og har blitt ført tilbake en klosterfogd ved navn Heinrich, som er nevnt i 1149 i Ottenbüttel, et stykke nordvest for Hamburg i dagens tyske delstat Schleswig-Holstein. Slekten er antatt å ha navnet fra landsbyen Wedel, en liten forstad til Hamburg. Slektsnavnet betyr kanskje vadested og er kjent som stedsnavn også andre steder.

Fra 1400-tallet var slektsmedlemmer bosatt i Pommern. Slekten fikk første gang tilknytning til Norge på slutten av 1600-tallet da den pommerskfødte offiseren Gustav Wilhelm von Wedel-Jarlsberg  (1641–1717) trådte i dansk tjeneste og ervervet eiendommer i Norge, men slektsmedlemmer bosatte seg ikke fast i Norge før langt senere. Gustav Wilhelm von Wedel var offiser i tjeneste i Fyrstbispedømmet Münster, som var alliert med Danmark i Den skånske krig. I 1678 satte biskopen av Münster 11 000 soldater inn i krigen mot svenskene, blant disse Wedel. Samme år døde biskopen og Wedel gikk da i dansk-norsk tjeneste. I 1681 ble han utnevnt til kommanderende general i Norge. Han kjøpte også godset og grevskapet Jarlsberg, som hadde blitt konfiskert fra den tidligere eier Peder Griffenfeld da han falt i unåde få år tidligere, og fikk 1684 patent som lensgreve av Jarlsberg. Gustav Wilhelm von Wedel bodde selv stort sett i den tyske byen Oldenburg og var også guvernør i de tyske grevskapene Oldenburg og Delmenhorst. Han bidro dermed til å forsterke fjernstyret av Norge som var typisk for perioden. Han ble stamfar for både en tysk slektsgren med navnet Wedel-Evenburg-Gödens og for en norsk slektsgren med navnet Wedel-Jarlsberg. Gustav Wilhelm von Wedels bror Wilhelm Friedrich von Wedell ble stamfar for en dansk slektsgren med navnet Wedel-Wedellsborg. Slekten er inntatt i Danmarks Adels Aarbog.

Kjente medlemmer av slekten 
Særlig på 1700-tallet og 1800-tallet hadde medlemmer av slekten fremtredende stillinger i det danske og norske samfunnet, hvorav ett av de mest kjente er lensgreve Herman Wedel-Jarlsberg.

Kjent er også baron Fritz Wedel Jarlsberg, som hadde en ledende rolle under kongevalget i 1905 og som hadde en stor del av fortjenesten for at Norge i 1920 oppnådde herredømme over Svalbard, grunnen til at Wedel Jarlsberg Land er oppkalt etter ham. Han er også kjent for å ha gitt en større del av gården Skaugum i Asker i gave til kronprins Olav da han giftet seg med prinsesse Märtha.

Peder Anker Wedel-Jarlsberg (1875–1954) var knyttet til hoffet som en av Haakon VIIs nærmeste fortrolige i mange tiår, og var blant annet hoffsjef. Han var gift med Hermine Egeberg, datter av industrimannen Einar Westye Egeberg, og har en rekke kjente etterkommere, herunder de tre siste stamhusbesitterne på Jarlsberg, sønnen Johan Caspar Herman Wedel Jarlsberg (1902–1970), sønnesønnen Gustav Wilhelm Wedel-Jarlsberg (1931–1999) og oldebarnet Carl Nicolaus Wedel Jarlsberg (f. 1973). Peder Anker Wedel-Jarlsberg var også morfar til de to investorene Christopher Paus og Peder Paus, og oldefar til designeren Pontine Paus.

Slektsvåpen 

Slektens gamle våpenskjold viser et tannhjul som etter hvert ble utvidet til å omslutte en halv eller mindre mannskikkelse med avhuggede armer, kardinalhatt og kledt i frakk. Ved utnevnelsen til greve ble dette våpenmotivet satt på hjerteskjoldets plass i et firedelt skjold av blått og gull, i 1. og 4. felt en borg med to tårn med hetter og med et flagg fra hvert av dem og alt av sølv,  i 2. og 3. felt syv røde flagg (fire med rettskåren kant og tre med splitt) stukket gjennom en åpen gullkrone. På skjoldet en rangkrone og som skjoldholdere to opprette og tilbakeseende røde løver.

Slektens medlemmer har brukt rangkroner for grever eller friherrer. Flaggene i 2. og 3. felt er brukt med eller uten hvitt kors (Dannebrogsflagget), og de finnes også brukt med seks eller færre flagg. Skjoldholderne ses gjengitt stående på en gressbakke, på et postament eller på et bånd med valgspråket. De forekommer også som brune løver.

Slektens valgspråk (motto eller devise), som brukes sammen med våpenskjoldet, er 'Recte faciendo nihil timeas' – 'Gjør det rette, så har du intet å frykte'.

Slektstre og galleri

Gustav Wilhelm Wedel (1641–1717) født i Königsberg. General i Norge 1681.  Kjøpte Jarlsberg grevskap i 1683 av Ulrik Fredrik Gyldenløve (1638–1704). Dermed ble han (Gustav) lensgreve Wedel af Jarlsberg. Gift med Maria von Ehrentreiter (1633–1717)
Georg Ernst Wedel Jarlsberg (1666–1717), født i Butow, Neumark, Tyskland. Visestattholder i Oldenburg. Gift med Wilhelmine Juliane von Aldenburg (1665–1746) fra Varel, Oldenburg. Begge død i Bremen.
Frederik Anton Wedel Jarlsberg (1694–1738), født på Jarlsberg, lensgreve 1718–1738. Gift med Louise von Raben (1696–1738)
Frederik Christian Otto Wedel Jarlsberg (1718–76), født på Riibe, Jylland. Ble general og lensgreve 1738–1776. Gift med Sophie Rigborg Amalie Huitfeldt (1722–1776) født i Oslo.
Frederik Anton (Fritz) Wedel Jarlsberg (1748–1811), født på Jarlsberg. Ble diplomat og lensgreve 1776–1811, død i Wien. Gift 1772 med Catharina von Storm (1756–1802) fra Christiania, av Storm (slekt). Skilt 1797.
(Johan Caspar) Herman Wedel-Jarlsberg  (1779–1840), født i Montpellier, lensgreve 1811–1840, Norges statholder, død i Wiesbaden. Gift 1807 på Bogstad gård med overhoffmesterinne Karen Anker (1789–1849), datter av Peder Anker (1749–1824). Karen var eneste barnet som voks opp, så Karen & Herman arvet Peders eiendommer (Bogstad gård, Vækerø gård, Bærums verk,  Hakadals verk, Nordmarka, m.m.)
Peder Anker (Per) Wedel Jarlsberg (1809–93), lensgreve 1840–1893, ble siste nordmann med offisielt anerkjent grevetittel i Norge. Gift med Hedevig Betzy Annette Sigismunda Anker (1819–1879)
Johan Caspar Herman Wedel Jarlsberg (1841–1922), kammerjunker og stamhusbesitter (hadde arvet farens grevskap, som heretter skulle kalles stamhus) gift 1867 med Helene Louise Celine von Radetzky-Miculicz (1847–1931) fra Riga
Karl Peder Boguslav Herman Wedel Jarlsberg (1870–1946), legasjonsråd og stamhusbesitter 1922–1946
Peder Anker Wedel-Jarlsberg (1875–1954), hoffsjef, gift med Hermine Westye Egeberg (1881–1974), datter av Einar Westye Egeberg. Overtok Esvigen lystgård i 1930.
Johan Caspar Herman Wedel Jarlsberg (1902–70), drev Jarlsberg fra 1930, stamhusbesitter 1946–70, gift med Anna Sophie Ahlefeldt (1907–1986)
Gustav Vilhelm Wedel-Jarlsberg (1931–1999), stamhusbesitter og -driver 1970–1999. Gift med Jorun Simensen (1936) 
Carl Nicolaus Wedel-Jarlsberg (1973), overtok driften av Jarlsberg i 1996, stamhusbesitter fra 1999.
Cecilie Helene Wedel-Jarlsberg (1904–2001), gift med Bernt Julius Fossum (1898–1971), eier av Stormbull
Harriet Celine Wedel-Jarlsberg (1908–2001), gift med diplomaten Peter Martin Anker (1903–1977)
Hedevig Wedel-Jarlsberg (1913–1996), gift med stålgrosserer, cand.jur. Per Christian Cornelius Paus (1910–1986), overtok lystgården Esviken i 1948.
Se Paus for kjente etterkommere som investorene Christopher Paus (1943–) og Peder Paus (1945–), og veskedesigner Pontine Paus (1973–)
Karen Anne Juliane Hedvig Wedel Jarlsberg (1847–1927) gift 1870 med historieprofessor Yngvar Nielsen (1843–1916) fra Arendal
Roar Tank (1880–1957) pedagog og lokalhistoriker
Ida Charlotte Clementine Wedel Jarlsberg (1855–1929), maler, kvinne- og avholdsforkjemper
Harald Wedel-Jarlsberg (1811–97), siste nordmann med offisielt anerkjent adelskap i Norge. Overtok alle farens eiendommer så nær som Bogstad gård. Gift med Elise Fredrikke Butenschøn (1820–1868)
Elise Wedel Jarlsberg (1844–1923), overhoffmesterinne, gift med søskenbarnet, statsminister Carl Otto Løvenskiold (1839–1916)
Julie Caroline Helene Wedel Jarlsberg (1815–1840), født på Bogstad, gift 1837 på Sem i Jarlsberg med høyesterettsdommer Otto Joachim Løvenskiold (1811–1882) som var ordfører i Kristiania og på stortinget (H)
Carl Otto Løvenskiold (1839–1916), statsminister, gift med søskenbarnet Elise Wedel Jarlsberg (1844–1923; se over). Se Løvenskiold for mer om slekta
Eleonore Løvenskiold (død 1949), var gift med kammerherre Diderik Cappelen  (1856–1935)
Se Cappelen (slektstre) for kjente etterkommere
Herman Wedel Jarlsberg (1818–1888), hoffjegermester som arvet Bogstad
Johan Caspar Herman Nicolaus Wedel Jarlsberg (1851–1914) til Bogstad og Fjugstad, ordfører i Aker, direktør Union Co., og gift med Mathilde Meyer, datter til Thorvald Meyer
Nini Wedel Jarlsberg (1880–1948), arvet Bogstad, gift med Westye Parr Egeberg (1877–1955). De ble siste private eiere av Bogstad.
Mimi Egeberg (1905–1999) g. Per Mørch Hansson og August Christian Mohr (1906–1998)
Lucy Egeberg (1907–1992) g. Anton Fredrik Klaveness (1903–1981) og Leif Høegh (1896–1974), 
Karen Egeberg (1911–2007), g. Nils Fredrik Nicolai Aall (1911–1981) sønn av kammerherre Cato Aall, overtok Aall-Ulefos Brug
Wilhelm Wedel-Jarlsberg (1852–1909), offiser og pavelig kammerherre gift 1879 med den danske adelige Edle Frederikke Rosenørn-Lehn (1860–1921). Fra 1882 bosatt i Roma.
Carl Gustav Wedel Jarlsberg (1854–1924) til Atlungstad, gift med Amalie Thomine Michelet (1859–1933)
Anne Edle Margrethe Wedel Jarlsberg (1880–1926), gift med Ebbe Carsten Morten Astrup, oberst, overtok Atlungstad i 1924.
Nini Augusta Wedel Jarlsberg (f. 1881), gift med Christian Blom og andre gang med Fredrik Stang d.y.
Harriet Caroline Wedel Jarlsberg (1883–1960), gift med Niels Herman Christian Schultz
Karen Amalie Wedel Jarlsberg (1886–1952), gift med Werner Christie (1877–1927)
Se Christie for kjente efterkommere som helseminister Werner Christie (1949–) 
Ingeborg Wedel Jarlsberg (1889–1951), gift med barnelege Arthur Collett
Herman Wedel-Jarlsberg (f. 1889)
Ferdinand Carl Maria Wedel-Jarlsberg (1781–1857), offiser som var sjef på Akershus festning, født i Napoli (faren var dansk minister der). Gift 1805 med Juliane Wilhelmine von Benzon (1783–1853), datter av amtmann Peter Ulrich Friedrich von Benzon (1760–1840)
Juliane Cathrine Wilhelmine Wedel Jarlsberg (1818–72), hoffovermesterinne, gift med slektningen Frederik (Fritz) Joachim Wedel Jarlsberg (1819–80; se under)
Wilhelm Frederik Wedel-Jarlsberg (1786–1855) til Elingård 
Christian Frederik Wedel-Jarlsberg (1788–1854), baron, prem.lt., feltherre som kjøpte Fornebu hovedgård i 1824. Gift med tyske Hedevig Frederikke von Witzleben (1788-1850)
Christian Burchard Emil Wedel Jarlsberg (1812–1894) dansk baron, g. Alhed Wetlesen
Alette Wedel Jarlsberg (1853–) hoffrøken
Adelaide Johanne Thekla Isidore Wedel-Jarlsberg (1821/3–1877) gift med Bølling, senere overrettssakfører Baldur Frithjof Nansen (1817–85).  De solgte Fornebo i 1884 til Charles Dick som utparsellerte.
Fridtjof Nansen (1861–1930), biolog og professor, bygde Polhøgda i 1900 på Fornebo. Gift 1889 med Eva Sars (1858–1907)
Se for eksempel Heiberg for kjente etterkommere som kunstneren Dagny Hald (1936–2001)
Theodor Wedel-Jarlsberg (1826–70) g. Elisabeth Steenbuch, datter av Hans Steenbuch
Frederik Wilhelm Wedel Jarlsberg (1724–90) til Ravnstrup
Frederik (Fritz) Christian Wedel Jarlsberg (1757–1831) teatersjef i København
Frederik (Fritz) Wilhelm Wedel Jarlsberg (1787–1863) amtmann og tollinspektør. Til herregården Brunla. Gift 1812 Ingeborg Margrethe von Haffner (1793–1845)
Finn Frederik Wilhelm Wedel Jarlsberg (1815–1901), ordfører i Brunlanes 1852 til 1854, kommandørkaptein ved Fredriksvern verft 1873 til 1896
Frederik (Fritz) Joachim Wedel Jarlsberg (1819–80), øverste kammerjunker til Brunla. Gift med slektningen Juliane Cathrine Wilhelmine Wedel Jarlsberg (1818–72; se over)
Fredrik (Fritz) Hartvig Herman Wedel Jarlsberg (1855–1942), diplomat, siste mann av denne linje. Gift 1883 med Alice Thekla Louise von Wagner (1861–1913) og 1916 med baronesse Mary von André, født Palmer (1859–1941). Fritz solgte i 1929 Skaugum til kronprins Olav
Ferdinand Julius Wedel-Jarlsberg (1823–1907), sjøoffiser og kammerherre
Georg Wedel-Jarlsberg (1865–1935), diplomat og eventyrer

Andre med navnet
Det finnes en rekke personer og slekter i Tyskland og Danmark med navnet Wedel eller Vedel, uten tilknytning til adelsslekten. Vedel er også et gammelt dansk ord for vadested (fra wæthel) og et eldre navn på bl.a. byen Vejle, og flere ikke-adelige slekter fra dette området har tatt navnet Wedel. Wedel er en tysk by. Lignende navn med ulik etymologi forekommer også i flere andre land.

Se også
Jarlsberg grevskap
Jarlsberg Hovedgård
Wedel (adelsslekt)

Referanser

Litteratur 
 Danmarks Adels Aarbog
 A. Thiset og P.L. Wittrup: Nyt dansk Adelslexikon, København 1904
 H. Storck: Dansk Vaabenbog, København 1910
Haagen Krog Steffens: Norske Slægter 1912, Gyldendalske Boghandel, Kristiania 1911

 Hans Cappelen:«Norske Serafimerridderes våpenskjold», Heraldisk Tidsskrift, hefte 15, bind 2, side 233-242, København 1965-1969
 Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag 1976), side 41 (fargebilde av våpen på vogndør) og 222 (omtale og skjold)
 Sven Tito Achen: Danske adelsvåbener, København 1973 
 Herman L. Løvenskiold: Heraldisk nøkkel, Oslo 1978
 Harald Nissen og Monica Aase: Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim, Trondheim 1990, side 149
 Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Eidsvollsmennene – Hvem var de?, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med eidsvollsmannens aner og andre slektsopplysninger, samt bilde med beskrivelse av seglet hans på Grunnloven 17. mai 1814

Eksterne lenker 
 Slektsoversikt og dokumenter (på engelsk)
 Grundig om Jarlsbergs historie
 Terje Bratberg, Wedel-Jarlsberg i Store norske leksikon

 
Våpenførende slekter
Etternavn
Personer fra Tønsberg kommune