Finland og NATO

Finland og NATO omhandler det bilaterale forholdet mellom Finland og den nordatlantiske traktats organisasjon (NATO).

Finland har holdt fast ved sin nøytralitet i utenrikspolitikken siden landet ble uavhengig av Russland etter den finske borgerkrigen i 1918. Den 9. mai 1994 ble Finland medlem av NATO-prosjektet Partnerskap for Fred, og bidratt med fredsbevarende styrker under NATO-oppdrag i Afganistan og Kosovo. 

Siden slutten på den kalde krigen, har NATO-medlemskap vært debattert i landet. I 2022 var landet et av seks land i Den europeiske union (de fem andre var Sverige, Irland,  Østerrike, Malta og Kypros) som ikke var medlemmer av NATO.

Russlands invasjon av Ukraina den 24. februar 2022 utløste en ny debatt om NATO-medlemskap både i Sverige og Finland.

Den 18. mai 2022 leverte Sverige og Finland sine NATO-søknader samtidig. Dette skulle vise at de to landene deler en felles historie, tradisjon og kultur. Tiltredelsesprotokollen ble formelt signert den 5. juli 2022.

Den 14. oktober 2022 hadde 28 land ratifisert protokollen, mens 28 av 30 NATO-land hadde deponert sin godkjennelse av den.

Historie

Finlands nøytralitet
Mot slutten av andre verdenskrig, måtte Finland bryte sine forbindelser med Tyskland som landet hadde vært alliert med mot Sovietunionen under den finske fortsettelseskrigen. Etter krigen sørget Paasikivi-Kekkonen doktrinen for å sikre Finland's overlevelse som et uavhengig, suverent, demokratisk og kapitalistisk land  ved siden av det kommunistiske Sovjetunionen.

Dette ble oppnådd ved å vedlikeholde gode forhold til naboen i øst. Den finske regjeringen nektet å ta i mot hjelp fra USA under Marshallplanen på grunn av press fra Sovjetunionen. Den 6. april 1948 ble VSB-avtalen undertegnet mellom Finland og Sovjetunionen.

Den kalde krigen var preget av «Finlandisering», hvor Finland opprettholdt sin nominelle uavhengighet i innenrikspolitikk, mens landets utenrikspolitikk var begrenset for å unngå konflikter med Sovjetunionens utenrikspolitikk. Som resultat inntok landet en nøytral holdning overfor stormaktenes politikk, og unngikk å tilslutte seg NATO, de europeiske fellesskap eller andre institusjoner som ble etablert etter krigen av vestlige demokratier, så vel som Warszawapakten.

Under toppen av den kalde krigen gjorde regjeringen bevisste forsøk på å forsterke forsvaret, i tilfelle en russisk invasjon. Fra 1968 og fremover, adopterte den finske regjeringen doktrinen om territorialt forsvar, som krever bruken av store landområder for å forsinke en potensiell aggressor. Dette ble komplementert av konseptet om totalförsvaret, som innebærer bruk av alle samfunnets ressurser til nasjonalt forsvar i tilfelle en krise.

Etter oppløsningen av Sovjetunionen mellom 1988 og 1991, ble trusselen mot Finlands uavhengighet redusert. NATO inntok den åpne dørs politikk for å tillate nye medlemmer, og mange tidligere østblokkland så vel som tidligere Sovjetrepublikker ble NATO-medlemmer i 1990-årene og 2000-årene. Likevel forholdt Finland seg nøytralt, selv om landet fikk muligheten til å tilslutte seg NATO.

Landet fjernet imidlertid mange hindringer for et eventuelt NATO-medlemskap. Landet beveget seg bort fra sin nøytralitet i denne perioden. Finland tilsluttet seg EU den 1. januar 1995, og adopterte EUs felles utenriks- og sikkerhetspolitikk.

Spørsmålet om NATO-medlemskap

Mulighetene for finsk NATO-medlemskap var et sentralt tema i forkant av Presidentvalget i Finland i 2006. Kandidaten fra opposisjonen, og den nåværende presidenten, Sauli Niinistö fra Samlingspartiet, støttet idéen om å tislutte seg et «mer europeisk» NATO. Henrik Lax fra Svenska folkpartiet støttet også konseptet. 

Tarja Halonen fra Finlands sosialdemokratiske parti var derimot motstander av å endre status quo, og det samme gjaldt de fleste andre kandidater under valget. Hennes seier og gjenvalg under presidentvalget satte spørsmålet om NATO-medlemskap på vent under hennes presidentperiode.

I 2007 gjorde Finland ulike tekniske forberedelser av det finske forsvaret med tanke på NATO-medlemskap, under daværende forsvarsminister Jyri Häkämies. Regjeringen valgte å vente til etter forhandlingene av Lisboa-traktaten før de revurderte sin NATO-politikk.   Men, den almene interessen sank i de påfølgende år.

Den finske tankesmien Eva merket seg i 2015 en nedadgående trend i motstanden mot NATO-medlemskap i 1998, deriblant etter presidentvalget i Finland i 2012.

I mars 2014, under Russlands anneksjon av Krim, var bare 22% tilhengere av NATO-medlemskap, selv om den økte til 53% like etterpå. Støtten for en militær allianse med Sverige var 54%, og Finland vurderte også en større rolle for det nordiske forsvarssamarbeidet NORDEFCO.

Finlands forsvarsminister Carl Haglund foreslo å holde en folkeavstemning om NATO-medlemskap etter Riksdagsvalget i Finland 2015.

Samarbeid med NATO

Finland har siden 9. mai 1994 vært medlem av Partnerskap for fred, og har deltatt i en rekke fredsbevarende styrker i Afghanistan og Kosovo.

Finland har kjøpt militært utstyr fra medlemmer av alliansen, deriblant flyet F-35 Lightning II som følger NATO-standarder.

Da Carl Haglund var forsvarsminister, kunngjorde regjeringen den 22. april 2014 at den forhandlet om et memorandum for forståelse med NATO slik at Finland kunne motta militær hjelp fra NATO. Avtalen ble signert i september 2014. Den tillater NATO-øvelser på finsk jord og hjelp fra NATO-land i situasjoner med «katastrofer, forstyrrelser og trusler mot sikkerheten». 

Dette skjedde noenlunde parallelt med en svensk avtale. Under Fredrik Reinfeldts regjering undertegnet Sverige den såkalte vertlandsavtalen med NATO den 24. september 2014. Avtalen ble ratifisert av Sveriges Riksdag den 25. mai 2016. Avtalen tillater NATO-styrker å oppholde seg på svensk jord som respons på trusler mot svensk sikkerhet.

Finland og Sverige deltok i den NATO-ledede øvelsen Arctic Challenge Exercise i 2015.

En ny sikkerhetspolitisk situasjon 

Sverige og Finland ble medlemmer av EU den 1. januar 1995. I 2022 var de to av seks EU-land som ikke også var NATO-land (de fire øvrige er Irland, Østerrike, Malta og Kypros).

Russlands invasjon av Ukraina den 24. februar 2022 utløste en ny debatt om NATO-medlemskap både i Sverige og Finland.

Meningsmålinger som ble tatt opp 5. mars viste for første gang et flertall for et medlemskap i begge land. En meningsmåling i 2017 viste at 19 % av finnene ønsket medlemskap i NATO; den 9. mai 2022 var 76 % tilhengere av NATO-medlemskap. Reservistforbundet, som er Finlands største frivillige forsvarsorganisasjon, fikk 8 000 nye medlemmer etter invasjonen.

Beslutningen om NATO-medlemskap
Finlands president Sauli Niinistö (f. 1948) og statsminister Sanna Marin (f. 1985), gikk i en felles uttalelse 12. mai 2022 inn for å melde landet inn i NATO. 

Under en pressekonferanse i Helsinki den 15. mai 2022, med over 90 journalister tilstede, meddelte statsminister Marin at presidenten og den  finske regjeringen hadde fattet en formell beslutning om å søke om medlemskap. 

Den 16. mai 2022 diskuterte Finlands riksdag spørsmålet i en 16 timer lang debatt; den 17. mai ble NATO-søknaden godkjent av 188 representanter. 8 representanter stemte mot, mens 3 stemte blank. 

Like etter kl 18 den 17. mai 2022 ble den finske NATO-søknaden undertegnet av utenriksminister Pekka Haavisto (f. 1958).

Den 16. mai stemte Sveriges Riksdag for å sende en NATO-søknad, med 305 mot 44 stemmer.

Senere på dagen den 16. mai vedtok regjeringen Andersson under et ekstraordinært møte å sende NATO-søknaden.

Den 17. mai 2022 undertegnet utenriksminister Ann Linde (f. 1961) den svenske søknaden.

Sverige og Finland leverer NATO-søknader
Sverige og Finland leverte sine NATO-søknader samtidig den 18. mai 2022 kl 8:00. På denne måten ville de vise at de deler en felles historie, tradisjon og kultur.

Sveriges NATO-ambassadør Axel Wernhoff (f. 1958) og hans finske kollega Klaus Korhonen overleverte søknadene sammen ved NATOs hovedkvarter i Brüssel under en enkel seremoni. Seremonien ble ledet av NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg (f. 1959).

Sikkerhetsgarantier
Den 16. mai 2022 fikk Sverige og Finland sikkerhetsforsikringer fra USA, Storbritannia, Tyskland, Frankrike, Norge og Danmark.

Den 16. mai 2022 bekreftet Norges statsminister Jonas Gahr Støre (f. 1960) og Danmarks statsminister Mette Frederiksen (f. 1977) at Norge og Danmark garanterer for Sveriges og Finlands sikkerhet i overgangsperioden frem til NATO-medlemskap.

Sentralt i disse sikkerhetsgarantiene stod Joint Expeditionary Force,  en britiskledet multinasjonal ekspedisjonsstyrke med elementer fra Royal Navy, Royal Marines, British Army og Royal Air Force, samt bidrag fra Danmark, Finland, Estland, Island, Latvia, Litauen, Nederland, Norge og Sverige.

Forhåndsratifisert av Canada, Danmark, Island og Norge

Canada var først ute med å godkjenne NATO-utvidelsen. Saken ble debattert i underhuset den 1. juni 2022, og ble vedtatt enstemmig neste dag (323 for, 0 mot, 0 blank). Regjeringen i Canada, ledet av statsminister Justin Trudeau (f. 1971) fra Canadas liberale parti, godkjente utvidelsen 5. juli 2022.

Deretter fulgte Danmark og Island. Den 1. juni 2022 ba Mette Frederiksens regjering fra Socialdemokratiet det danske Folketinget om å godkjenne NATO-utvidelsen før invitasjonsprotokollen var underskrevet. Forslaget ble vedtatt 2. juni (første behandling) og 7. juni 2022 (andre behandling). Vedtaket var enstemmig, og ble vedtatt med 95 stemmer (0 mot og 0 blank).

Også regjeringen til Katrín Jakobsdóttir (f. 1976) på Island sørget for en forhåndsratifisering. Den 7. juni 2022 sa Alltinget ja til finsk og svensk NATO-medlemskap med overveldende flertall. 44 representanter stemte ja, mens 5 representanter avstod fra å stemme. Islands president godtok vedtaket den 5. juli 2022.

Deretter fulgte Norge samme eksempel. Den 23. mai 2022 ba Jonas Gahr Støres regjering det norske Stortinget om samtykke til å godkjenne svensk og finsk NATO-medlemskap. En proposisjon ble lagt frem 24. mai 2022, og en innstilling ble lagt frem 10. juni 2022. Innstillingen ble behandlet av Stortinget (sak 8) den 16. juni 2022, og ble vedtatt med 98 mot 4 stemmer; kun partiet Rødt stemte mot. Samme dag ble innstillingen vedtatt av Stortinget (vedtak 811). En kongelig resolusjon om undertegning av Finlands og Sveriges tiltredelsesprotokoller ble vedtatt i statsråd fredag 22. juni 2022.

Avtale med Tyrkia 

Den 13. mai skapte Tyrkia problemer i prosessen, på grunn av uenigheter om PKK,  Gülen-bevegelsen, og Sveriges våpenembargo mot Tyrkia i forbindelse med landets krigføring mot kurdere i Syria.

Om kvelden den 28. juni 2022 ble dette problemet løst. Kl 20:30 signerte Sverige og Finland en trilateral avtale som adresserer Tyrkias bekymringer, mot at Tyrkia åpner for svensk og finsk NATO-medlemskap. Avtalen kom til etter et fire timer langt møte mellom Tyrkias president Recep Tayyip Erdoğan (f. 1954), statsminister Magdalena Andersson, Finlands president Sauli Niinistö og NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg.

NATO-toppmøtet 28.-30. juni 2022
NATO-landenes ledere var samlet i et toppmøte i Madrid fra den 28. til den 30. juni 2022. Bakteppet for dette møtet var Russlands invasjon av Ukraina, og den nye sikkerhetspolitiske situasjonen dette har skapt.

Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj (f. 1978) deltok digitalt i begynnelsen av toppmøtet. Han ble invitert av NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg.

Hovedsakene under møtet var et nytt strategisk konsept, støtte til Ukraina, Kina som en «sikkerhetsutfordring», og Sveriges og Finlands søknader om NATO-medlemskap.

I en erklæring fra møtet den 29. juni 2022 ble Finland og Sverige formelt inviterte til å bli NATO-medlemmer.

Tiltredelsesprotokollen signeres (5. juli 2022)
Under en seremoni den 5. juli signerte NATOS råd i Brüssel tiltredelsesprotokollen for Finland og Sverige. Den ble deretter signert av alle 30 NATO-land. Ambassadør Øyvind Bø undertegnet protokollen på vegne av Norge.

Dokumentet ble 6. juli sendt til deponering i USAs utenriksdepartement i Washington, der NATO-pakten ble inngått i 1949.

Ratifisert av 28 NATO-land (per 14. oktober 2022)
Etter å ha signert tiltredelsesprotokollen begynte ratifiseringen i hvert enkelt av de 30 NATO-landene. Her var prosedyrene forskjellig fra land til land. Noen har et parlament (liksom Norge); andre har et tokammersystem. I tillegg må statsoverhodet (presidenten eller kongen) godkjenne vedtaket i ett- og/eller tokammersystemet, før protokollen er ferdig ratifisert.

Endelig skal hvert av de 30 NATO-landene deponere sin godkjennelse i Washington. Ifølge artikkel II i NATO, trer tiltredelsesprotokollen i kraft når det siste av de 30 land har deponert sin godkjennelse.

Prosessen var som følger:

 Utenriksminister Mélanie Joly (f. 1979) deponerte tiltredelsesprotokollen på vegne av Canada den 5. juli 2022.
 Den 5. juli 2022 undertegnet utenriksminister Anniken Huitfeldt (f. 1969) en diplomatisk note som bekrefter den norske ratifikasjonen. Den norske ratifikasjonen ble 7. juli deponert i Washington sammen med resten av de formelle dokumentene. Danmark og Canada var først ute blant de allierte til å deponere tiltredelsesprotokollen den 5. juli. Island deponerte sin godkjennelse av protokollen den 6. juli 2022.
 Nasjonalforsamlingen i Estland (Riigikogu) ble samlet i et ekstraordinært møte den 6. juli 2022, for å ratifisere tiltredelsesprotokollen. Ratifiseringen fikk 79 stemmer; ingen stemte mot og 3 representanter stemte blankt. Vedtaket fikk presidentens godkjennelse senere på dagen. Estland deponerte protokollen den 22. juli 2022.
 Den britiske regjeringen, under ledelse av statsminister Boris Johnson (f. 1964), ratifiserte protokollen 6. juli 2022. Senere på dagen signerte utenriksminister Liz Truss tiltredelsesprotokollen. Den ble deponert 8. juli 2022.
 Underhuset i Polen (Sejm) ratifiserte protokollen den 7. juli 2022. 442 representanter stemte for, mens 18 representanter ikke deltok i avstemningen. Den 20. juli 2022 vedtok Senatet protokollen med 96 stemmer. Ingen stemte mot. Polens president godkjente vedtaket den 22. juli 2022.
 Parlamentet i Albania ratifiserte også protokollen den 7. juli 2022. 140 representanter stemte for, ingen stemte mot og ingen stemte blankt. Albanias president Ilir Meta godkjente ratifiseringen 10. juli 2022. Albania deponerte sin godkjennelse 21. august 2022.
 Underhuset (Tweede Kamer) i Nederland voterte over saken den 7. juli 2022. 142 representanter stemte for tiltredelsesprotokollen, 8 stemte mot og ingen stemte blankt. Den 12. juli voterte Senatet (Eerste Kamer) over saken. 71 representanter stemte for tiltredelsesprotokkel, 1 stemte mot og 3 stemte blankt. Protokollen fikk kongelig godkjenning den 13. juli 2022. Nederland deponerte ratifikasjonen den 20. juli 2022.
 Den tyske Forbundsdagen godkjente tiltredelsesprotokollen den 8. juli 2022. Beslutningen fikk støtte fra partiene i regjeringskoalisjonen (SPD og Bündnis 90/Die Grünen), så vel som fra opposisjonspartiene CDU/CSU, FDP og AfD. Bare medlemmene fra Die Linke, og to fra AfD, stemte mot. Samme dag godkjente Forbundsrådet tiltredelsesprotokollen enstemmig med 69 mot 0 stemmer. Tysklands president Frank-Walter Steinmeier (f. 1956) godkjente vedtaket den 11. juli 2022. Statssekretær Tobias Lindner deponerte Tysklands ratifikasjon av tiltredelsesprotokollen den 20. juli 2022.

 Den 12. juli 2022 vedtok deputertkammeret i Luxembourg tiltredelsesprotokollen med 58 stemmer. 2 stemte blankt. Storhertugen Henri av Luxembourg (f. 1955) godkjente vedtaket 22. juli 2022. Landet deponerte sin ratifikasjon den 9. august 2022. 
 I Bulgaria voterte parlamentet over saken den 13. juli 2022. Tiltredelsesprotokollen ble godkjent med 195 mot 11 stemmer. Bulgarias president godkjente ratifiseringen 18. juli 2022. Bulgaria deponerte sin godkjennelse 9. august 2022.
 Den 14. juli 2022 ratifiserte nasjonalforsamlingen i Slovenia tiltredelsesprotokollen med 77 mot 5 stemmer. Slovenias president godkjente ratifiseringen 22. juli 2022. Slovenia deponerte sin godkjennelse 24. august 2022.
 Den 14. juli 2022 ratifiserte Latvias parlament (Saeima) tiltredelsesprotokollen med 78 mot 0 stemmer. Latvias president Egils Levits (f. 1955) godkjente ratifiseringen 15. juli 2022. Latvia deponerte protokollen 22. juli 2022.
 Den 15. juli 2022 ratifiserte Kroatias parlament tiltredelsesprotokollen med 125 mot 3 stemmer. Kroatias president signerte ratifikasjonen den 19. juli 2022. Kroatia deponerte sin godkjennelse 25. august 2022.
 Den 20. juli 2022 ratifiserte parlamentet i Litauen (Seimas) protokollen med 112 mot 1 stemmer. Litauens president godkjente ratifiseringen samme dag. Den 4. august 2022 deponerte Litauen sin godkjennelse av tiltredelsesprotokollen.
 Den 20. juli 2022 ratifiserte Romanias deputertkammer tiltredelsesprotokollen med stemmer 227 stemmer. 3 representanter stemte blankt. Samme dag ratifiserte Romanias senat protokollen med 96 mot 0 stemmer. Den 22. juli 2022 ble ratifiseringen godkjent av Romanias president Klaus Iohannis (f. 1959). Romania deponerte sin godkjennelse 22. august 2022.
 Den 20. juli 2022 godkjente Belgias representantkammer tiltredelsesprotokollen med 121 mot 11 stemmer. Ratifikasjonen ble godkjent av kongen av Belgia, Philippe av Belgia (f. 1960), den 31. juli 2022 og den 11. august 2022 deponerte Belgia sin godkjennelse.

 Den 21. juli 2022 godkjente Frankrikes senat tiltredelsesprotokollen med 323 mot 17 stemmer. 8 stemte blankt. Frankrikes nasjonalforsamling godkjente tiltredelsesprotokollen 2. august 2022 med 209 mot 46 stemmer. 53 stemte blankt. Den franske presidenten Emmanuel Macron godkjente ratifikasjonen den 13. august 2022. Frankrike deponerte sin godkjennelse 26. august 2022.
 Den 11. juli 2022 ga det hvite hus i USA beskjed til senatet om at de burde ratifisere tiltredelsesprotokollen. Senatet voterte over saken den 3. august 2022, og godkjente tiltredelsesprotokollen med 95 mot 1 stemmer. 1 stemte blankt. O. USAs president Joe Biden signerte ratifiseringen 9. august 2022. USA deponerte sin godkjennelse av protokollen 18. august 2022.
 Den 21. juli 2022 ratifiserte Nord-Makedonia tiltredelsesprotokollen med 103 mot 2 stemmer. Ratifiseringen fikk presidentens godkjennelse den 28. juli 2020. Nord-Makedonia deponerte sin godkjennelse 22. august 2022.
 Den 28. juli 2022 ratifiserte parlamentet i Montenegro tiltredelsesprotokollen med 57 mot 2 stemmer. 11 stemte blant. Den 1. august 2022 signerte landets president tiltredelsesprotokollen. Den 13. september 2022 deponerte Montenegro sin godkjennelse av protokollen.
 Italias deputertkammer ratifiserte tiltredelsesprotokollen den 2. august 2022 med 398 mot 9 stemmer. 20 stemte blankt. Den 3. august 2022 ratifiserte Italias senat tiltredelsesprotokollen med 202 stemmer mot 13. 2 stemte blankt. Italias president godkjente ratifiseringen den 5. august 2022. Italia deponerte sin godkjennelse 17. august 2022.
 Tsjekkias senat voterte over tiltredelsesprotokollen 10. august 2022. 66 stemte for, og 0 stemte mot. Avstemningen i deputertkammeret fant sted 27. august 2022. 135 stemte for, 4 stemte mot og 12 stemte blankt. Presidenten i Tsjekkia, Miloš Zeman (f. 1944), signerte ratifikasjonen den 31. august 2022. Tsjekkia deponerte sin godkjennelse av protokollen den 19. september 2022.
 Spanias deputertkammer voterte over saken 15. september 2022. 290	stemte for, 11 stemte mot, mens 47 stemte blankt. Spanias senat voterte over saken 21. september 2022. 245 representantet stemte for, 1 stemte mot og 17 stemte blankt. Ratifiseringen venter nå på godkjenning av kong Felipe VI av Spania (f. 1968). Ratifiseringen ble godkjent av kong Felipe VI av Spania (f. 1968) den 27. september 2022. Den 6. oktober 2022 deponerte Spania sin godkjennelse av protokolle
 Parlamentet i Hellas voterte over saken 15. september 2022. 299 representanter (Nytt demokrati (157), SYRIZA (85), Kinima Allagis (57)) stemte for, mens 32 stemte mot (Hellas' kommunistiske parti (15), Elliniki Lisi (10) og MeRA25 (7)). Ratifiseringen ble godkjent av president Katerina Sakellaropoulou (f. 1956) den 15. september 2022. Hellas deponerte sin godkjennelse av protokollen 14. oktober 2022.
 Republikkens forsamling i Portugal voterte over saken 16. september 2022. 219 representanter stemte for, 11 stemte mot og 9 stemte blankt. Presidenten i Portugal, Marcelo Rebelo de Sousa (f. 1948), signerte ratifiseringen den 19. september 2022. Portugal deponerte sin godkjennelse 11. oktober 2022.
 Nasjonalrådet i Slovakia voterte over saken 27. september 2022. 124 representanter stemte for, 15 stemte mot, mens 1 stemte blankt. Slovakias president Zuzana Čaputová (f. 1973) godkjente utvidelsen 28. september 2022. Slovakia deponerte sin godkjennelse av protokollen 4. oktober 2022.
 Ungarns parlament voterer over saken tidlig i januar 2023.
 Tyrkias store nasjonalforsamling behandler saken i november

Noter

Referanser

Finsk utenrikspolitikk
NATO