alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Manifest Tankesmie

Foreningen Manifest Analyse, også kalt Manifest Tankesmie, er en norsk, venstreorientert tankesmie som ble startet i 2009. Senteret ble initiert av Stiftelsen Manifest og rapporterer til et styre som ledes av Roar Eilertsen.

Formål, finansiering og organisering
Ifølge formålsparagrafen skal senteret sette dagsorden i norsk politikk gjennom et kunnskapsbasert, folkelig opplysningsarbeid. Manifest Tankesmie skal dokumentere samfunnsproblemer, analysere årsaker og lansere løsninger som fremmer deltakelse, demokrati og rettferdighet.

Senteret er finansiert gjennom en abonnementsordning. Klubber, fagforeninger, sentrale forbund og sammenslutningene LO og UNIO er abonnenter. I tillegg ga Fagforbundet 500 000 kroner i oppstartsstøtte i 2009.

Tankesmien støtter seg til et fagligpolitisk råd som er valgt av abonnentene.

Virksomhet
Tankesmien publiserer rapporter, notater og pamfletter. Den driver omfattende foredragsvirksomhet og deltar i samfunnsdebatten gjennom massemediene. Manifest Tankesmie arrangerer åpne møter, debatter og Manifest Årskonferanse, som årlig samler rundt 900 deltakere på Sentrum Scene i Oslo. 

Nettidsskriftet Manifest Tidsskrift er en frittstående del av tankesmiens virksomhet. Redaktør er Ellen Engelstad, som driver etter redaktørplakaten.

Ledelse

I oktober 2014 ble Cathrine Sandnes leder av tankesmien og Forlaget Manifest. Hun overtok ettersom tidligere leder Ali Esbati ble valgt inn i Riksdagen for Vänsterpartiet. Fra august 2017 er Magnus Marsdal ansatt som daglig leder.

Daglige ledere:
Ingrid Wergeland (2009-2010)
Julie Lødrup (2010-2012)
Magnus Marsdal (2012-2013)
Ali Esbati (2013-2014)
Cathrine Sandnes (2014-2017)
Magnus Marsdal (2017- )

Referanser

Eksterne lenker 
 Manifest Tankesmie
 Manifest Tidsskrift

Norske politiske organisasjoner
Tankesmier
Etableringer i 2009
Vitenskapsåret 1848

Vitenskapsåret 1848 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1848.

Hendelser
 Lord Rosse studerer M1 og gir den navnet Krabbetåken.
 William Cranch Bond og William Lassell oppdagere Hyperion, Saturns måne.
 Charles Darwin og Alfred Russel Wallace antyder evolusjon ved naturlig seleksjon i en artikkel til Linnean Society of London.
 William Thomson Kelvin oppdager det absolutte nullpunkt.
 Mary Somerville utgir boken Physical Geography

Prisvinnere
 Copleymedaljen: John Couch Adams, britisk astronom.
 Rumfordmedaljen: Henri Victor Regnault, fransk kjemiker og fysiker.
 Wollastonmedaljen: William Buckland, britisk geolog, paleontolog og prest.

Fødsler
 23. mai - Otto Lilienthal, tysk flypioner (død 1896)
 8. november - Gottlob Frege, tysk matematiker (død 1925)
 12. juni - Albertina Carlsson, svensk zoolog (død 1930)
 8. september - Viktor Meyer, tysk kjemiker (død 1897)
 6. desember - Johann Palisa, østerriksk astronom (død 1925)

Dødsfall
 9. januar - Caroline Herschel, britisk astronom (født 1750)
 27. mars - Gabriel Bibron, fransk zoolog (født 1805)
 28. mars - Carl Johan Schönherr, svensk entomolog (født 1772)
 21. mai - Pierre-Laurent Wantzel, fransk matematiker (født 1814)
 7. august - Jöns Jacob Berzelius, svensk kjemiker (født 1779)
 12. august - George Stephenson, britisk ingeniør, lokomotivkonstruktør (født 1781)
 18. desember - Bernhard Bolzano, tysk-østerriksk matematiker og filosof (født 1781)

Se også
Vitenskapsåret 1849

Vitenskapsåret 1849 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1849.

Hendelser
 Édouard Roge oppdager prinsippene for Roche-grensen, og lykkes i å forklare hvorfor Saturns ringer ikke klumper seg sammen til en måne.
 George Gabriel Stokes viser hvordan solitære bølger kan oppstå ved kombinasjoner av periodiske bølger.
 Hippolyte Fizeau og Léon Foucault måler lyshastigheten til cirka 298 000 km/s.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Roderick Murchison, skotsk geolog
 Wollastonmedaljen: Joseph Prestwich, britisk geolog

Fødsler

|-
|rowspan=2|August ||6. || Gustav Frederik Holm ||  || marineoffiser og grønlandsforsker ||align=center|90 ||align=center|1940 || 
|-
|16. || Johan Kjeldahl ||  || kjemiker ||align=center|50 ||align=center|1900 || 
|}
 25. april - Felix Klein, tysk matematiker (død 1925)
 26. oktober - Ferdinand Georg Frobenius, tysk matematiker (død 1917)

Dødsfall
 28. mars - Stephan Ladislaus Endlicher, østerriksk botaniker (født 1804)
 28. april - René Primevère Lesson, fransk lege og naturforsker (født 1794)
 12. desember - Marc Isambard Brunel, fransk-britisk ingeniør (født 1769)

Referanser
King Chiaullee

King Chiaullee er en musikkgruppe fra øya Man i Irskesjøen som spiller tradisjonell, keltisk musikk. Gruppen har tre albumutgivelser.

Gruppens medlemmer møtes som tenåringer mens de gikk på skole sammen i 1994, og har siden opptrådt og turnert på tallrike festivaler over hele Storbritannia, enkelte land i Europa, og i USA. Tittelen på gruppen, «King Chiaullee», innebærer en bevisst misforståelse; det er ikke snakk om navnet til en konge, men er mansk-gælisk og betyr «Musikkhoder».

Gruppens musikk karakteriseres som tradisjonell, det vil si at de knytter an til historisk folkemusikk fra landene rundt Irskesjøen, det som gjerne kalles for keltisk musikk, fra Irland, Skottland, Bretagne og ikke minst Man. I tillegg til å framføre en eklektisk blanding av tradisjonelle melodier spiller gruppen også en del egne komposisjoner. De fem musikerne spiller en rekke hovedsakelig akustiske instrumenter som fele, fløyte, bouzouki, bodhrán, gitar og kontrabass.

Festivaler 
Foruten faste opptredener i hjemlandet Man har King Chiaullee spilt på en rekke musikkfestivaler for tradisjonell og folkemusikk. Da gruppen opptrådte i Bretagne og deltok i Festival Interceltique de Lorients musikkonkurranse for grupper vant de førsteprisen, Trophée Cidrerie des Terroirs, noe som hjalp gruppen til nye opptredener i Milano og ved Italias kjente Celtica-festival. De har også deltatt på scenen i festivalene Montreal Celtic Festival i Canada, Bethlehem Celtic Classics i USA, Chicago Celtic Fest i USA, Cwlwm Celtaidd i Wales, Lowender Perran i Cornwall, Derrygonnelly i Nord-Irland, og ikke minst Celtic Connections i Glasgow.

Medlemmer 
Gruppens fem medlemmer er
 Adam Rhodes (fele og bouzouki)
 David Kilgallon (fele)
 Russell Cowin (bodhran og kontrabass)
 Gilno Carswell (fløyte)
 Matthew Kelly (gitar og mandolin)

Diskografi 
 Baase Cooil Stroo (2000)
 Reel:Ode (2003) 
 Nish! (2006) 

Gruppen har også bidratt i tallrike samlealbum med flere ulike musikere.

Referanser

Eksterne lenker 
 King Chiaullees offisielle nettsted
 King Chiaullees andre offisielle nettsted
 King Chiaullee-nyheter, musikkvideoer, konsertopptak med mere hos NME
 King Chiaullee for iTunes

Mansk kultur
Keltisk musikk
Vitenskapsåret 1850

Vitenskapsåret 1850 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1850.

Hendelser

Fysikk
Rufolf Clausius publiserer en artikkel om en mekanisk teori om varme, som for første gang inneholder prinsippene bak termodynamikkens andre hovedsetning
Hippolyte Fizeau og E. Gounelle måler elektriske hastigheter
Léon Foucault viser at lyshastigheten i luft er større enn i vann og at brytningsindekset står i omvendt proporsjon til hastigheten

Prisvinnere
Copleymedaljen: Peter Andreas Hansen, dansk astronom.
Rumfordmedaljen: François Arago, fransk matematiker, fysiker og astronom.
Wollastonmedaljen: William Hopkins, britisk matematiker og geolog.

Fødsler
1. januar - Oscar Jacobsen, norsk ingeniør, politiker og statsråd (død 1902)
9. februar - Hjalmar Schiøtz, norsk lege og Norges første professor innen oftalmologi (død 1927)
15. januar - Sofia Kovalevskaja, russisk matematiker (død 1891)
18. mai - Oliver Heaviside, britisk matematiker og fysiker (død 1925)
6. juni - Karl Ferdinand Braun, tysk fysiker (død 1918).
25. august - Charles Richet, fransk fysiolog, nobelprisvinner i medisin/fysiologi (død 1935)
28. mars - Bernt Michael Holmboe, norsk matematiker (født 1795)

Dødsfall

|-
|Desember || 4. || William Sturgeon || britisk || fysiker og oppfinner av elektromagneten og elektromotoren ||align=center|69 ||align=center|1783 || 
|}
27. mars - Wilhelm Beer, tysk astronom (født 1797)
28. mars - Bernt Michael Holmboe, norsk matematiker (født 1795)
10. mai - Louis Joseph Gay-Lussac, fransk kjemiker og fysiker (født 1778)

Referanser
Vitenskapsåret 1852

Vitenskapsåret 1852 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1852.

Hendelser
 1. oktober – Det britiske patentkontoret (Patent Office) blir grunnlagt, når nye patentlover trår i kraft. Under den gamle ordningen har 13 561 patenter (kongelige privilegiebrev) blitt innvilget mellom 1617 og 1852. På de påfølgende 25 årene blir det registrert 84 114 patenter.

Prisvinnere
Copleymedaljen: Alexander von Humboldt, tysk naturforsker og forskningsreisende.
Royal Astronomical Societys gullmedalje: Christian August Friedrich Peters, tysk astronom.
Rumfordmedaljen: George Gabriel Stokes, irsk matematiker og fysiker.
Wollastonmedaljen: William Henry Fitton, irsk geolog.

Fødsler
2. juli – William Burnside, engelsk matematiker (død 1927).
30. august – Jacobus Henricus van 't Hoff, nederlandsk kjemiker og vinner av den første nobelprisen i kjemi (1901) (død 1911)
9. september – John Henry Poynting, britisk fysiker (død 1914).
2. oktober – William Ramsay, britisk kjemiker og nobelprisvinner (død 1916).
15. desember – Henri Becquerel, fransk fysiker (død 1908).

Dødsfall
5. januar – Louis Braille, fransk oppfinner (født 1809).
15. august – Johan Gadolin, finsk kjemiker (født 1760).
11. oktober – Ferdinand Eisenstein, tysk matematiker (født 1823).
10. november – Gideon Mantell, britisk lege, geolog og paleontolog (født 1790).
Jacques Bernard Hombron, fransk marinekirurg og naturforsker (født 1798)

Referanser
Vitenskapsåret 1910

Vitenskapsåret 1910 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1910.

Astronomi

 Jorden passerer gjennom halen av Halleys komet.

Biologi
Thomas Hunt Morgan oppdager at genene er plassert i kromosomer.

Kjemi
 Albert Einstein og Marian Smoluchowski definerer Einstein-Smoluchowski-formelen for attenuasjonskoeffisienten som følge av fluktuasjoner i tettheten av en gass

Matematikk 
 Utgivelse av 1. opplag av Principia Mathematica av Alfred North Whitehead og Bertrand Russell, et av de viktigste og mest banebrytende verk innen matematisk logikk og filosofi.

Fysikk 
 Den tyske fysikeren Theodor Wulf klatrer opp Eiffeltårnet med et elektrometer og oppdager det første bevis på kosmisk stråling
 Hans Reissner og Gunnar Nordström definerer Reissner-Nordströms teori om singularitet

Teknologi 

 Det første direktesendte musikalske radioprogram. Lee De Forest kringkaster en direktesendt opptreden av Enrico Caruso fra Metropolitan-operaen
 Henri Fabre blir den første personen til å fly et sjøfly etter å ha tatt av fra et vann i nærheten av rullebanen Martigues, Frankrike
 Den rumenske aerodynamikeren Henri Coandă lanserer tidenes første jetfly, Coandă-1910

Priser 

Copleymedaljen: Francis Galton
Darwinmedaljen: Roland Trimen
 Nobelpriser
 Fysikk – Johannes Diderik van der Waals
 Kjemi – Otto Wallach
 Medisin – Albrecht Kossel
Sylvestermedaljen: Henry Baker
Wollastonmedaljen: William Berryman Scott

Andre hendelser 
Willard Gibbs-prisen opprettes.
Norges tekniske høgskole (NTH) (opprinnelig "Den Tekniske Høiskole", så Norges Tekniske Høiskole) opprettes i Trondheim.

Fødsler 

|-
|Desember ||13. || Charles Alfred Coulson ||  || forsker innenfor feltet teoretisk kjemi ogreligiøs forfatter ||align=center|63 ||align=center|1974 || 
|}
 9. februar – Jacques Monod, fransk biokjemiker, vinneren av Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1965 (død 1976)
 13. februar – William Bradford Shockley, amerikansk fysiker (død 1989)
 11. mars – Robert Havemann, tysk kjemiker (død 1982)
 12. mai – Dorothy Crowfoot Hodgkin, britisk kjemiker (død 1994)
 24. desember – William Hayward Pickering, leder av NASAs Jet Propulsion Laboratory fra New Zealand (død 2004)

Dødsfall 
 26. mars – Auguste Charlois, fransk astronom (født 1864) 
 28. mars – Alexander Agassiz, sveitsiskamerikansk zoolog (født 1835)
 10. mai – Stanislao Cannizzaro, italiensk kjemiker (født 1826)
 12. mai – William Huggins, engelsk astronom (født 1824)
 27. mai – Heinrich Hermann Robert Koch, tysk bakteriolog (født 1843)
 4. juli – Giovanni Schiaparelli, Italiensk astronom (født 1835) 
Hans Christian Printz, norsk lege, meteorolog og botaniker, også kjent som en stor samler (født 1817)

Referanser
Vitenskapsåret 1853



Hendelser
Exhibition of the Industry of All Nations, en verdensutstilling i New York, USA. Elisha Graves Otis demonstrerer en heis med sikkerhetsbremser.
Great Industrial Exhibition arrangeres i Dublin, Irland.

Prisvinnere
Copleymedaljen: Heinrich Wilhelm Dove, tysk fysiker og meteorolog.
Wollastonmedaljen: 
Adolphe d'Archiac, fransk geolog og paleontolog.
Edouard de Verneuil, fransk paleontolog.

Fødsler

|-
|Februar || 11. || Hans Jacob Sparre Schneider || norsk || entomolog ||align=center|65 ||align=center|1918 ||

|Juli ||18. || Hendrik Lorentz || nederlandsk || fysiker og nobelprisvinner ||align=center|74 ||align=center|1928 ||
|-
|September ||2. || Wilhelm Ostwald || latvisk-tysk || kjemiker, nobelprisvinner ||align=center|78 ||align=center|1932 ||
|}

Dødsfall

|-
|Mars ||17. || Christian Doppler || østerriksk || fysiker ||align=center|49 ||align=center|1803 ||

|April ||23. || Auguste Laurent || fransk || kjemiker ||align=center|45 ||align=center|1807 ||
|-
|September ||14. || Hugh Edwin Strickland || engelsk || geolog, ornitolog, naturforskersom arbeidet innenfor biologisk systematikk ||align=center|42 ||align=center|1811 || 

|rowspan=2|Oktober ||2. || François Arago || fransk || astronom, fysiker og statsmann ||align=center|67 ||align=center|1786 ||
|-
|18. || Gotthelf Fischer von Waldheim || tysk || zoolog, forsker i anatomi, paleontolog og geolog ||align=center|82 ||align=center|1771 ||
|}

Referanser
Vitenskapsåret 1854

Vitenskapsåret 1854 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1854.

Hendelser
Filippo Pacini, italiensk anatom, oppdager bakterien som forårsaker kolera – (Vibrio cholerae).
 John Snow oppdager at brønnen i Broad Street, Soho, London, er årsak til spredning av kolera, og får fjernet pumpehåndtaket
Louis Pasteur begynner etter ønske fra bryggerinæringen å studere gjæringsprosessen – fermentasjon.

Prisvinnere
Copleymedaljen: Johannes Peter Müller, tysk fysiolog, anatom og biolog.
Rumfordmedaljen: Neil Arnott, britisk lege.
Wollastonmedaljen: Richard John Griffith, irsk geolog.

Fødsler

|-
| September || 18. || Florentino Ameghino || argentinsk || paleontolog ||align=center|57 ||align=center|1911 || 
|}
 15. mars – Emil Adolf von Behring, tysk lege og bakteriolog, nobelprisvinner (død 1917)
 29. april – Henri Poincaré, fransk matematiker, fysiker, og vitenskapsteoretiker (død 1912)
 13. juni – Charles Algernon Parsons, engelsk oppfinner (død 1931)
 12. juli – George Eastman, amerikansk oppfinner (død 1932)
 18. oktober – Salomon August Andrée, svensk oppfinner og ballongflyger (død 1897)

Dødsfall
 6. juli – Georg Ohm, tysk fysiker (født 1789)
 9. oktober – Carl Gustaf von Mannerheim, svensk entomolog, guvernør og høyesterettsdommer (født 1797)

Referanser
Vitenskapsåret 1855

Vitenskapsåret 1855 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1855.

Hendelser
 10. mai – Robert Wilhelm Bunsen finner opp Bunsenbrenneren. 
 15. mai – Verdensutstillingen 1855 åpnes på Marsfeltet i Paris.
 Det første fossilet av archaeopteryx blir funnet i Bayern i Tyskland.
 James Clerk Maxwell forener elektrisitet og magnetisme til en teori om elektromagnetismen og viser at lyset er en elektromagnetisk bølgebevegelse.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Léon Foucault, fransk fysiker.
 Wollastonmedaljen: Henry Thomas de la Bèche, britisk geolog

Fødsler

|-
|rowspan=3|Januar ||5. || King Camp Gillette ||  || forretningsmann og oppfinner ||align=center| ||align=center|1932 ||
|-
| 21. || John Moses Browning ||  || oppfinner ||align=center| ||align=center|1926 ||
|-
| 28. || William Seward Burroughs ||  || oppfinner av en regnemaskin ||align=center|41 ||align=center|1898 || 

|Mars || 13. || Percival Lowell ||  || astronom ||align=center| ||align=center|1916 ||
|-
|Juni || 14. || Edvard Ellingsen ||  || ingeniør, pedagog, arachnolog og entomolog ||align=center| ||align=center|1938 ||

|November ||5. || Léon Teisserenc de Bort ||  || meteorolog ||align=center| ||align=center|1913 ||
|}

Dødsfall

|-
|Februar || 23. || Carl Friedrich Gauss || tysk || matematiker og fysiker ||align=center| ||align=center|1777 ||

|April || 13.|| Henry Thomas de la Bèche || engelsk || geolog ||align=center| ||align=center|1796 ||
|-
|Juli || 8. || William Edward Parry || britisk || admiral og polarforsker ||align=center| ||align=center|1790 ||
|}

Referanser
Vitenskapsåret 1871

Vitenskapsåret 1871 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1871.

Hendelser
 Alexander von Humboldt publiserer Kosmos – Entwurf einer physischen Weltbeschreibung (utkast til en fysisk verdensbeskrivelse).
 Charles Darwin publiserer The Descent of Man and Selection in Relation to Sex.
 Skånska Cement AB grunnlegges i Lomma etter initiativ av Otto Fahnehjelm og begynner året etter å produsere Portlandsement.

Prisvinnere
Copleymedaljen: Julius Robert von Mayer, tysk lege og fysiker.
Wollastonmedaljen: Andrew Ramsay, britisk geolog.

Fødsler

Dødsfall

Referanser
Tumblr

Tumblr er en bloggplattform som lar brukerne poste tekst, bilder, video, linker, sitater og lyd til sin såkalte tumblelog. Brukere kan velge å følge andre brukere, og se postene deres samlet i en nyhetsstrøm på forsiden. Tjenesten vektlegger selv sin gode brukervennlighet og store mulighet for personlig tilpasning.

Tumblr ble kjøpt opp av Yahoo! i juni 2013.

Se også 
Mikroblogging
Web 2.0
Twitter

Eksterne lenker 
 

Nettsteder
Nettsamfunn
Bloggtjenester
Yahoo!
Selskaper etablert i 2007
Kristy Moore

Kristy Nicole Moore (født i 1977) er en australsk/engelsk fotballspiller som har spilt i den norske toppserien i fotball for kvinner. 

Som femåring spilte hun med guttene i bydelen Elizabeth Vale i hjembyen Adelaide. Hun spilte i SASI Pirates 1991–1996. I England scoret hun 41 mål for Barnet Ladies FC 1998–2001, før hun fikk kontrakt med Fulham Ladies i den britiske toppserien FA Women's Premier League.  Hun fikk tillatelse fra det internasjonale fotballforbundet FIFA til å spille på Englands kvinnelandslag i fotball. I 2003 vant Fulham både toppserien og begge cup-ene, det vil si «The Treble». Like etter ble laget nedlagt.  

Moore og hennes danske lagvenninne Katrine Pedersen signerte deretter kontrakt med klubben Fløya i Tromsø. Med Fløya var de med på å sikre tredjeplassen i Toppserien 2004, og Moore ble seriens toppscorer med 20 mål. Året etter ble bronsen forsvart, og Moore scoret elleve mål og ble i toppscorerer i Toppserien 2008 med 22 mål.

Senhøstes 2008 meldte Moore overgang til Stabæk. Bærumslaget hadde i tillegg overtatt nesten alle spillerne fra Asker Fotball Kvinner, og gikk inn i sesongen med favorittstempel. De fikk sølv i toppserien ved sesongslutt, og  Moore ble seriens nestmest scorende med 19 mål, ett mål bak Lene Mykjåland. Moore fornyet kontrakten med Stabæk ikke lenge etter serieavslutning.

I 2013 hadde hun kontrakt med Los Angeles Strikers. Hun flyttet deretter tilbake til Australia, og spilte for «Lady Reds» i hjembyen Adelaide fra 2012 til 2015.

Meritter 
Med Barnet
 Premier League Southern Division Player of the year 2001

Med Fulham
 Seriemester 2003
 FA-Cupmester 2003
 Ligacupmester 2003

Med Fløya:
 Toppscorer i Toppserien 2004 og 2008
 Bronse 2004 og 2005

Med Stabæk
 Sølv 2009
 Gull 2010

Referanser

Eksterne lenker 
 

Australske fotballspillere
Fotballspillere for IF Fløya
Personer fra Adelaide
Fotballspillere for Stabæk Fotball
Apartment 26

Apartment 26 er et nu metal-band fra Leamington Spa, England. De spilte under Ozzfest i 1999 og splittet opp i 2004.

Bandet jobbet sammen med Tchad Blake på Real World Studios på deres selvfinansierte Music For the Massive, etter å ha lagt Album 1.5 til sides etter to års produksjon. Resultatet ble et mye tettere band, og en løsere konsertlyd, som Blake fanget ved å få bandet til å spille live i studio.

Etter å ha solgt sitt siste album for Atlantic/Wea kvittet plateselskapet seg med halvparten av sine band mens de slo seg sammen med Elektra Records, blant disse, Apartment 26. Singelen «Give Me More» var en mindre Modern Rock-hit i 2004.

Bandets navn kommer fra David Lynchs Erasherhead, hvor karakterene bor i Apartment 26. Vokalisten Biff Butler er Geezer Butler, bassist i Black Sabbath, sin sønn.

Diskografi
Within EP (1999) (Murph Records)
Hallucinating (2000) (Hollywood Records)
Music for the Massive (2004) (Atlantic/Wea)

Singler

Lydspor
Apartment 26 singe sanger har blitt brukt i de følgende lydsporene:
Heavy Metal 2000 (2000)
High Fidelity (2000)
Tales from the Crypt: Monsters of Metal (2000)
Mission: Impossible II (2000)

Medlemmer
Biff Butler: vokalist
Jon Greasley: gitar
Louis Cruden: bass
Andy Huckvale: keyboard/programming
Kevin Temple: trommer (tidligere i Die Warzau, Sister Machine Gun)
Brad Booker: trommer (tidligere i Stir)
Jeremey Colson: trommer

Referanser

Eksterne lenker
  

Britiske alternativ metal-band
Nu metal-band
Band etablert i 2004
Trang midtre urunda vokal

En trang midtre urunda vokal er en vokal som brukes i noen talespråk. Symbolet som representerer lyden i det internasjonale fonetiske alfabetet (IPA) er «ɨ», mens symbolet som brukes i X-SAMPA er 1.

Trekk 
 Vokalen er trang, hvilket betyr at tunga er så nær ganen som mulig uten at den skaper hindringer som ville gjort lyden til en konsonant.
 Den er en midtre vokal, hvilket betyr at tungeposisjonen er midt mellom den i fremre og bakre vokaler.
 Leppestillinga er urunda, altså er leppene spredt.

Eksempler 
 er sjelden et eget fonem i indoeuropeiske språk, men er ofte et fonem i innfødte amerikanske språk, og er ofte i fonemisk kontrast med // og // i nålevende språk og rekonstruerte urspråk.

Referanser 

Vokaler
Herningverket

Herningverket er et kraftvarmeverk sør for byen Herning i Herning kommune på det sentrale-vestlige Jylland i Danmark. Det har en installert produksjonskapasitet på 89 MW fordelt på 1 blokk / turbin, og det produseres i tillegg 174 MJ/sek med fjernvarme. Årsproduksjonen av elektrisitet er om lag 270 GWh, og verket kan forsyne om lag 100.000 boliger med strøm og 40.000 boliger med fjernvarme. Operatør er Ørsted.

Anlegget ble utbygd i 1982. Brenselstypen er biobrensel (trevirke), naturgass og subsidiært olje. Fordelingen av andelen av disse drivstoffene var i 2006 om lag 60-17-13. Hvert år brennes 200.000 tonn trevirke. Det kan også fyres på biomasse i form av trevirke. Det er et av landets største gasskraftverk. Anlegget har ca. 30 ansatte.

Eksterne lenker
 DONG Energy – Herning CHP Plant.
 IndustCards – «Oil- and Gas-Fired Plants in Denmark and Sweden».

Gasskraftverk i Danmark
Varmekraftverk i Danmark
DONG Energy
Herning kommune