alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Britisk Honduras

Britisk Honduras var betegnelsen en britisk territorium på østkysten av Mellom-Amerika, sørøst for Mexico, etter at det ble en britisk kronkoloni i 1862. Honduras ble først erobret og bosatt av spanske erobrere på 1600-tallet. I 1964 ble det en selvstyrt koloni, og ble omdøpt til Belize i juni 1973, og fikk full selvstendighet i september 1981. Britisk Honduras var Storbritannias siste fastlandsterritorium i Amerika.

Paristraktaten i 1783 mellom Storbritannia og Spania ga britene rettigheter til felle blåtrær i området mellom elvene Rio Hondo og Belizeelva. London-konvensjon i 1786 utvidet denne konsesjon til også å utgjøre området mellom elvene Belizeelva og Sibun. I 1862 ble bosetningen i Belize i Hondurasbukta erklært som en britisk koloni under navnet Britisk Honduras, og representanten for den britiske kronen ble forfremmet til viseguvernør, underordnet guvernøren av Jamaica.

Referanser

Litteratur 
 Knight, Charles, red. (1866): «British Honduras» i: Geography. English Cyclopaedia. 3. London: Bradbury, Evans, & Co.

Eksterne lenker 
 Nettstedet til regjeringen i Belize 
 Belize, presentasjon fra The Commonwealth
 «A History of Belize», Belizes nettsted for turisme
 British Honduras Paper Money

Tidligere britiske kolonier og protektorat i Amerika
Belizes historie
Stater og territorier etablert i 1862
1862 i Nord-Amerika
Torleiv Austad

Torleiv Austad (født 9. mars 1937 i Valle i Setesdal) er professor i teologi ved Menighetsfakultetet. 

Han tok teologiske embetseksamen (cand.theol.) i 1962 ved Menighetsfakultetet (MF) og hadde deretter et studieopphold i Erlangen i Tyskland. Etter at han ble ordinert hadde han tjeneste som feltprest i H.M. Kongens Garde. Deretter ble han forskningsstipendiat NAVF 1966-1969 og ansatt ved Menighetsfakultetet i 1969 med fagfeltet  i systematisk teologi. Han ble dr.theol. ved Universitetet i Oslo (UiO) i 1974 med avhandlingen Kirkens Grunn. En analyse av en bekjennelse fra okkupasjonstiden 1940-1945. Han var professor ved MF fra 1982 til 2007 og har også vært dekan ved MF.   

I 1965 ble han redaksjonssekretær i Luthersk Kirketidende, der han var redaktør fra 1973 til 1982. Han har også vært leder av Den norske kirkes lærenemnd 

Han ble tildelt H.M. Kongens gullmedalje i 1964, samme år som han tok praktikum og ble ordinert

Bibliografi 
 Krig eller fred? Stavanger 1970.
 Ansvar for andre. Oslo 1971.
 Kirkens grunn. Oslo 1974.
 Krig og militærnekting. Oslo 1976.
 Skapt til å tjene. Oslo 1980.
 Bønn til Gud. Oslo 1989.
 Troens pust. Oslo 1994.
 Livet har opna seg! (Efrem forlag 2020) ISBN 9788292922569

Referanser

Eksterne lenker  
 
 

Professorer ved Menighetsfakultetet
Personer fra Valle kommune
Fødsler i 1937
Kaldfjord

Kaldfjord er ei bygd i Tromsø kommune i Troms og Finnmark. Den ligger innerst i  Kaldfjorden på Kvaløya, rundt 15 kilometer vest for Tromsø sentrum. Grunnkretsen Kaldfjordbotn hadde 870 innbyggere i 2015. Tettbebyggelsen i bygda, som fram til 2012 var regnet som et eget tettsted, inngår nå i tettstedet Kvaløysletta.

Kaldfjord har en del småindustri. Fylkesvei 862 går gjennom bygda, og fra Eidkjosen går fylkesvei 858 sørover til Larseng og via Ryatunnelen, til Vikran på Malangshalvøya.

Referanser 

Bygder i Tromsø
Tidligere tettsteder i Troms og Finnmark
Kitron

Kitron () er et selskap som driver med produksjon av elektronikk.

Selskapet ble etablert på Kilsund i Arendal i 1962. Hovedkontor ligger i dag på Billingstad i Asker. Bedriften er ledende i Skandinavia på kontraktsproduksjon av elektronisk utstyr av mange ulike typer. Ved inngangen til 2021 hadde konsernet rundt 1800 ansatte og produksjonsanlegg i Norge, Sverige, Litauen, Polen, USA og Kina.

Eksterne lenker 
 

Næringsliv i Asker
Næringsliv i Arendal
Etableringer i 1966
Jan Pieter van Suchtelen

Jan Pieter van Suchtelen (født 2. august 1751, død 6. januar 1836), nederlandsfødt, gikk i russisk tjeneste og avanserte til general, kjent blant annet for psykologisk krigføring som bidro til festningen Sveaborgs kapitulasjon under finskekrigen mellom Russland og Sverige. Van Suchtelen avsluttet sin karrière som Russlands ambassadør i Stockholm.

Referanser

Eksterne lenker 

 Om Jan Pieter van Suchtelen, i Nordisk familjebok (1918)

Russiske generaler
Russiske ambassadører
Ambassadører til Sverige
Personer fra Grave
Personer fra Napoleonskrigene
Silje Salomonsen

Silje Østin Salomonsen (født 12. juli 1978 i Stavanger) er en norsk skuespiller og musiker fra Randaberg.

Hun har hatt roller i blant annet de norske spillefilmene Monstertorsdag, Jonny Vang, Detektor , Mongoland, Now It's Dark og Hjelperytteren. I 2009 var hun med i filmen Rottenetter regissert av ektemannen Arild Østin Ommundsen.  For filmen Jernanger fra 2009 var hun castingansvarlig, og for kortfilmen Før solen står opp fra 1999 var hun instruksjonsassistent. Hun har også vært programleder i U på NRK og jobbet ved Rogaland Teater, hvor hun blant annet har vært med i oppsetningen av Charles Dickens' Nicholas Nickleby. Sammen med ektemannen Arild Østin Ommundsen skrev og regissert hun barnefilmen Tottori! Sommeren vi var alene fra 2020 hvor parets to døtre på ni og fem år spilte hovedrollene. Sammen ble de nominert til Amandaprisen 2021 i klassen beste regi, mens filmen ble nominert til beste barnefilm og beste musikk.

Salomonsen har i en årrekke vært del av Thomas Dybdahls backingband. Hun spiller også i bandene Bright Paper Werewolves, The Substitutes og Attention Now!.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Profil hos Filmweb
 Profil hos filmfront.no
 Bright Paper Werewolves
 The Substitutes
 Attention Now! på myspace

Norske skuespillere
Personer fra Stavanger kommune
Fødsler i 1978
Alice O’Fredericks

Alice O'Fredericks (født Mitzi Otha Alice Fredericksen 8. september 1900 i Göteborg, død 18. februar 1968 i Hellerup i Gentofte kommune i Danmark), var en dansk-svensk skuespiller, script, manusforfatter og regissør. 

O'Fredericks arbeidet hovedsakelig i Danmark. Hun arbeidet også under navnet Alice Frederiksen.

Filmografi

Regi 
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 
  
  
  
  
  (ikke kreditert) (ikke bekreftet)

Filmmanus

Filmografi (skuespiller) 
  .... Inger
  .... ung jente
  
  .... Kari 
  .... Kristrun 
  .... Bess 
  
  .... nonne

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Alice O'Fredericks hos Dansk Filmdatabas
 Film i Danmark
 Dansk Kvindebiografisk Leksikon 

Danske manusforfattere
Danske regissører
Danske skuespillere
Svenske manusforfattere
Svenske regissører
Svenske skuespillere
Personer fra Göteborg
Personer fra Hellerup
Litterære virkemidler

Litterære virkemidler brukes av stilistiske eller innholdsmessige årsaker.

Liste over ulike virkemidler
Allusjon – henvisning til en kjent tekst.
Besjeling – At man gir konkrete ting menneskelige egenskaper (konkrete ting er ofte naturen, dyr eller planter) Eks: Klokken går.
Bokstavrim – At to/flere ord som kommer etter eller i nærheten av hverandre i en tekst starter med samme bokstav, eksempelvis «Store svaner svømte bortover på sjøen», eller «han så henne smile.»
Budskap - Det en avsender (personene som skriver teksten) formidler eller sender til en mottaker (personene som leser teksten).
Bildebruk - At man bruker bilder istedenfor konkrete beskrivelser.
Bruk av sanser – At man forteller ved hjelp av lukt, hørsel, følelse og syn.
Frampek – Man gir et hint i begynnelsen av fortellingen om at noe bestemt kommer til å skje.
Gjentakelse - Man kan gjenta ord, fraser, ytringer eller formuleringer for å understreke det som er viktig i en tekst.
Ironi – Man sier det motsatte av det som menes.
In medias res - At teksten starter midt i en handling.
Linjedeling - Et virkemiddel som er mye brukt i nyere lyrikk. Linjedelingen kan framheve noe og snu tanken vår i en ny retning.
Klisjé - Metaforer eller sammenligninger som man hører om og om igjen.
Kontraster – At noe står i kontrast til hverandre, eksempelvis «hun følte seg våt og tørr på samme tid.».
Metaforer – At noe/noen får egenskapen til noe annet, eksempelvis: han var en pil (det samme som sammenligning bare uten som, han løp som en pil).
Motiv - Det teksten handler om ytterst, altså det den faktisk får deg til å se. For eksempel, har teksten en sol som en metafor, så er motivet solen. Ytterst handler det om en sol.
Ordvalg - Variasjon av ord som brukes.
Overdrivelser
Personifikasjon – Abstrakte begrep blir utstyrt med menneskelige egenskaper.
Rim og rytme – At man har enderim i setningene som brukes.
Sammenligning – Man sammenligner noe med noe annet, eksempelvis «Hun luktet som en rose» eller «hennes øyne skinte som diamanter».
Setningsbygning - Hvordan setningene dine er bygget opp (tegnsetting, om setningen gir mening, setningsledd).
Skildring – At man beskriver noe med mange detaljer.
Synsvinkel - Hvem som formidler handlingen til leseren.
Tema - Det stoffet eller det emneområdet forfatteren bruker når han eller hun skriver.
Underdrivelser
Vers - Avsnitt i sang eller dikt.

Referanser

Eksterne lenker
 Virkemidler hos Dagbladet
Norsksidene: Gjentakelse
Harald Tunheim

Harald Tunheim (født 21. august 1958) er en norsk hundekjører. Han har vunnet Finnmarksløpet seks ganger og har i tillegg en rekke flere topplasseringer. I 2019 ble han tildelt Sparebank 1 Nordnorge sin hederspris for sin innsats for Finnmarksløpet gjennom mange år.

Bakgrunn 
Tunheim er oppvokst i Hommersåk, et tettsted i Sandnes kommune i Rogaland. Han er utdannet lærer/adjunkt. Tunheim har bodd og jobbet i Alta siden 1985.

Hundekjøring 
I november 1986 fikk han sine to første trekkhunder. Han gjennomførte sitt første Finnmarksløp i 1989, og har fullført hvert år fram til og med 1998.

Tunheim har vunnet Finnmarksløpet seks ganger,i 1996, 1997, 1998, 2006, 2008 og 2018. Foruten dette har han to andreplasser, en tredjeplass, tre fjerdeplasser, en femteplass, en sjetteplass og en åttendeplass.

I perioden 1999 til 2002 har Tunheim deltatt tre ganger i Iditarod – verdens lengste sledehundløp. Plasseringene ble hhv. nr. 19 ('Rookie Of The Year'-award), nr. 25 og nr 12.

Han har i dag 50 – 60 hunder i kennelen "North Cape Huskies" på Øytun folkehøgskole (som i 2017 skiftet navn til Alta Folkehøyskole).Tunheim underviser ungdom i friluftsliv og hundekjøring. På slutten av 80-tallet bygde han opp Skandinavias første undervisningstilbud i hundekjøring ved Øytun folkehøgskole i Alta. På 90-tallet har andre skoler kommet etter, men Haralds linje er klart ledende i Norden på dette feltet. Tunheim vektlegger å formidle natur- og frilufslivsglede, og setter sledehundene inn i en sammenheng der de er en del av naturen.

Ti år etter hans forrige seier lyktes han igjen på Finnmarksløpets 500-kilometer. I 2018 vant han overlegent. Med startnummer 166 startet han ut fra Alta, og kjørte seg tidlig oppover. Inn til skjekkpunkt Jergul var han nummer 2, og inn til Valjok hadde han skaffet seg en ledelse som han bare økte og økte hele vegen inn til Alta.

Resultater

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Harald Tunheims egen hjemmeside

Norske hundekjørere
Kongepokalvinnere i hundekjøring
Finnmarksløpet
Personer fra Sandnes kommune
Datakvalitet

Datakvalitet refererer til tilstanden til kvalitative eller kvantitative opplysninger. Det er mange definisjoner av datakvalitet, men data anses generelt for å høy kvalitet dersom de er egnet for dets tiltenkte bruk i drift, beslutningstaking og planlegging.

Definisjon 
God datakvalitet innebærer at dataene har evnen til å støtte de informasjonsformål de brukes til.
Dette innebærer at de må tilfredsstille krav til:
 Korrekthet (accuracy)
 Fullstendighet (completeness)
 Aktualitet (timeliness)
 Konsistens (consistency)

Tilsvarende engelske begreper i parentes.

Utvidet definisjon 
De 4 kriteriene for god datakvalitet er etterhvert godt innarbeidet innen fagfeltet dataintegrasjon. Dette er en grov, generell fremstilling som, med få unntak, gjelder i de fleste sammenhenger. Denne kan tilføyes flere punkter og presiseringer for eksempel:

 Anvendelighet (versatility)
 Formatriktighet 
 Presisjon 
 Struktur

Informasjonskvalitet vs. Datakvalitet 
Datakvalitet må ikke forveksles med informasjonskvalitet, ettersom data og informasjon er ikke det samme. Data er ikke i seg selv informasjon, men en kilde av verdier som kan settes sammen i en riktig kontekst til å danne informasjon.

God informasjonskvalitet deler flere av kriteriene for god datakvalitet, men har gjerne i tillegg krav om relevans (for en sak), objektivitet og andre mer raffinerte krav. Informasjon er gjerne spesielt rettet mot spesifikke formål, mens data skal kunne tjene flere forskjellige formål.

Aktualitet 
Datakvalitet har blitt spesielt aktuelt etter at man begynte med distribuerte IT-løsninger, eller klient-tjener løsninger i organisasjoner. Disse systemene er såkalt heterogene kilder til informasjon for organisasjonen. Dvs at de lagrer den samme informasjonen på forskjellige måter, med forskjellig detaljeringsgrad og med vekt på forskjellige sider ved dataene. Dette skaper behov for bearbeiding av ulike sider ved datakvaliteten for å kunne kombinere og konsolidere informasjon fra disse kildene. Det finnes, i tillegg til egne dataintegrasjonsverktøy, som opererer på lavnivå, også større administrasjonssystemer for automatisk datakonsolidering. De to hovedgruppene av slike systemer er Golden Copy systemer og grunndataforvaltnings-systemer.

Verktøy 
Det finnes ulike verktøy på markedet for å håndtere de forskjellige sidene ved datakvalitet.
På lavt nivå finnes det verktøy for datastandardisering av mer eller mindre fritekst informasjon, deduplisering av datasett og berikelse av datarader fra eksterne kilder. For de to sistnevnte er det vanlig å bruke såkalt fuzzylogikk, eller fuzzymatching for å kunne sammenligne data.

På høyt nivå finnes det verktøy for å profilere og modellere data, slik at de lagres på en måte som ivaretar konsistens og dataintegritet.
Det finnes også verktøy for å overvåke dataintegritet, eller såkalt data auditing.

Se også 
 Dataintegritet
 Domeneintegritet
 Entitetsintegritet
 Referanseintegritet

Dataintegrasjon
Datakvalitet
Vágtázó Halottkémek

Vágtázó Halottkémek (på norsk: Galopperende likskuemenn) er et ungarsk band som spiller musikk i grenselandet mellom punk og ungarsk folkemusikk, med tydelige tekstmessige og kunstneriske referanser til hunerne og hunerkongen Attila, som styrte et imperium med utgangspunkt i dagens Ungarn frem til 400-tallet, så vel som ungarsk mytologi. Bandet er også kjent for å benytte seg av flere ulike uttryksformer, da særlig film i tillegg til musikken.

Bandet ble startet i Budapest i 1975, men siden myndighetene mente de representerte en opposisjonell bevegelse, ble alle bandets første åtte konserter stoppet, og bandet var forbudt de neste elleve årene, selv om de opptrådte i ulike konstellasjoner en rekke ganger i denne perioden. Etter å ha bidratt til flere filmer og spilt flere konserter i vesten siden 1984, ble de i 1987 invitert til å delta på et arrangement i forbindelse med at Amsterdam var europeisk kulturhovedstad. Myndighetene forsøke først å nekte dem utreise, men etter henvendelse direkte fra Dronning Beatrix, fikk de anledning til å delta. Også i Østerrike måtte myndighetene gripe inn for å sikre at bandet fikk spille der.

Selv om de kun hadde deltatt på en samleplate, samt gitt ut en kassett i USA, fikk de etter hvert et betydelig navn, og artister som Einstürzende Neubauten, Iggy Pop, Henry Rollins og Jello Biafra snakket alle varmt om bandet. I 1988 kom den egentlige debutplata på tyske Sonic Boom Records; i likhet med de påfølgende utgivelsene, ble denne også utgitt i USA på Alternative Tentacles. Plata A semmi kapuin dörömbölve fra 1992 ga bandet et større publikum, og de fikk blant annet omfattende radiospilling i Belgia. 

Vágtázó Halottkémek ga ut sin foreløpig siste plate i 2000, og har siden kun spilt sammen sporadisk siden.

Medlemmer 
 Grandpierre Attila – sang (1975 – 2000)
 Balatoni Endre – trommer
 Ipacs László – trommer
 Mestyán Ádám – bass
 Molnár Lajos – gitar
 Németh László – gitar

Diskografi 
 Siberian Shamans (Kassett, Center for Shamanic Studies 1987)
 A halál móresre tanítása (LP/kassett, Sonic Boom Records 1988, LP/CD, Alternative Tentacles 1990)
 A világösztön kiugrasztása (live) (LP/kassett, Sonic Boom Records, LP/CD, Alternative Tentacles 1990)
 A semmi kapuin dörömbölve (LP/CD/kassett, Sonic Boom Records / Alternative Tentacles 1992)
 Óriás tér! (live) (CD/kassett, Rockland 1994)
 Az Éden visszahódítása I. (CD, MCD 1997)
 Az Éden visszahódítása II.  (CD, Periferic Records 1998)
 Naptánc (CD, Neurot Recordings 2000)

Eksterne lenker 
 

Ungarsk kultur
Band etablert i 1975
Nakkehoved fyr

Nakkehoved fyr var opprinnelig betegnelsen for to fyrtårn  ved Nakkehoved, beliggende på den omtrent 30 meter høye klint Fyrbakkerne om lag 2 km øst for Gilleleje.

I de seneste år brukes betegnelsen om det vestlige av de to fyr, som nu er det eneste aktive. Det er et anduvningsfyr, som sammen med fyret på Kullen i Sverige markerer innseilingen til Øresund fra Kattegat. Det er et 21 m høyt blinkfyr, som avgir 3 blink a 0,3 sekunder varighet (umiddelbart etter hverandre, gruppeblink) for hvert 20. sekund. Lysstyrken er 229 358 cd, og fyret kan i klart vær sees 25 nautiske mil (omtrent 46 km). Fyret huser dessuten i dag Fyrhistorisk Museum.

Det østlige fyr ble slukket i 1898 og er i dag ført tilbake til sin skikkelse fra år 1800. Det inngår nå i, og var det opprinnelige Fyrhistorisk Museum.

Eksterne lenker 
 
 Farvandsvæsenets historie.
 Data om Nakkehoved fyr
 Ornitologiske observasjoner ved Nakkehoved
 Optisk telegraf under Napoleonskrigene
 Åpning av Fyrhistorisk Museum
 Holbo Herreds Kulturhistoriske Centre om Fyrhistorisk Museum

Fyr i Danmark
Gribskov kommune
Byggverk fullført i 1772
1772 i Danmark
Artikler i sjøfart-prosjektet
MGV 176

MGV 176 er en maskinpistol i kamret for patrontypen .22 Long Rifle.

Den ble produsert i Jugoslavia av Gorenje inntil 1979, så ble produksjonen flyttet til Slovenia hvor den fremdeles blir produsert av Orbis.

MGV 176 har våpenmagasin som tar 161 patroner over løpet, og en skuddtakt på 1200-1600 patroner i minuttet. Våpenet kan utstyres med lyddemper og annet utstyr som lasersikte. Som de fleste våpen kamret for .22 Long Rifle er den kresen på ammunisjonen for å kunne å fungere optimalt.

Eksterne lenker
 Om MGV 176
 Spesifikasjoner
 Modern Firearms: Modern Firearms – MGV-176 maskinpistol

Skytevåpen i kaliber .22 Long Rifle
Maskinpistoler
William Boyce

Willam Boyce (1711–1779) var en engelsk førklassisistisk komponist.

Boyce var blant de svært få betydningsfulle engelskfødte komponister som virket i hans samtid.

Biografi 
Boyce sang i koret ved St. Pauls katedral. Etter stemmeskiftet studerte han musikk med Maurice Greene. I 1734 fikk han sin første profesjonelle stilling som organist ved Oxford Chapel, og han virket i en rekke lignende stillinger før han ble utnevnt til Master of the King's Musick i 1755 og deretter til organist ved Chapel Royal i 1758.

Boyce ble gradvis døv og sa derfor opp organistposten. 

I stedet arbeidet han på arbeidet på trebindsverket Cathedral Music som Maurice Greene hadde påbegynt. Verket gir en oversikt over komponister som William Byrd, Henry Purcell og Thomas Tallis og var i over hundre år standardverket om engelsk kirkemusikk på 1500-, 1600- og 1700-tallet.

Musikk 
Boyce skrev et stort antall kirkelige og verdslige vokalverk, oder, sanger, kantater  og sceneverk. Av instrumentalmusikk skrev han 8 symfonier, 15 triosonater, 12 overtyrer, 3 concerti grossi og klaververk.

Ved siden av Thomas Arne var Boyce en av svært få av tidens engelske komponister som tålte sammenligning med sine kontinentale kolleger. Til forskjell fra de fleste andre, klarte Boyce stort sett å unngå å bli påvirket av Georg Friedrich Händels musikk.

Etter William Boyces død falt musikken hans i glemsel. Først på 1900-tallet ble instrumentalmusikken, særlig symfoniene og kammermusikken, gjenstand for fornyet interesse.

Referanser

Kilder 
  «Boyce, William» i Dictionary of National Biography. London: Smith, Elder & Co. 1885–1900.

Eksterne lenker 
 
 
 
 
  Roger Slade: «William Boyce» på websidene Eighteenth Century English Music
 
 

Engelske komponister
Barokkomponister
Klassisistiske komponister
Personer fra London
Døve kunstnere
Myten om Sisyfos

Myten om Sisyfos: Essay om det absurde (fransk: Le mythe de Sisyphe) er et av den fransk-algeriske forfatteren og filosofen Albert Camus' mest kjente verk. Det er et filosofisk essay som ble første gang utgitt på fransk i 1942.

Litteratur  
 Myten om Sisyfos første gang utgitt i Cappelens upopulære skrifter # 20 i 1953
 Myten om Sisyfos: essay om det absurde Bokklubbens kulturbibliotek 2002 ISBN 82-525-3750-2 

Myten om Sisyfos
Myten om Sisyfos
Andromeda-trusselen

Andromeda-trusselen (originaltittel: The Andromeda Strain) er en amerikansk science fiction-thriller og katastrofefilm fra 1971 regissert av Robert Wise. Filmen handler om noen forskere som sendes ut i ørkenen for å jobbe ved et hemmelig underjordisk forskningslaboratorium. Forskningobjektet er et dødelig virus som har utryddet en landsby og som myndighetene tror kommer fra verdensrommet. Hovedrollene spilles av Arthur Hill, James Olson, Kate Reid og David Wayne. Filmen er basert på Michael Crichtons roman The Andromeda Strain, fra 1969. Filmen avviker lite fra boka.

Andromeda-trusselen var den første filmatiseringen av Michael Crichtons bøker.

Handling
En militær satellitt faller ned i nærheten av den isolerte landsbyen Piedmont i New Mexico. Like etter dør nesten hele befolkningen av en mystisk sykdom, og bare en eldre mann og et spedbarn overlever. En ekspertgruppe blir sendt for å finne ut hva som har skjedd i landsbyen, og det blir etterhvert klart at satellitten var bærer av et ukjent, dødelig virus fra verdensrommet. De to overlevende bringes så til det topphemmelige underjordiske forskningslaboratoriet "Wildfire" i Nevadaørkenen for videre granskning. En forskergruppe på fire får i oppdrag å løse gåten rundt den dødelige mikroben som har fått kodenavnet "Adromeda".

Konflikter oppstår når forskerne oppdager at Wildfire er et laboratorium som forsker på biologiske våpen.

Om filmen

Popularitet og økonomi 
Andromada-trusselen ble en moderat publikumsuksess i USA hvor den ble sett av 7,5 millioner, og innbrakte $12,4 millioner. Den havnet på 15-plass over de mest innbringende filmene i USA i 1971.

Produksjonskostnadene var på $6,5 millioner.

Anmelderne 
Den fikk blandet mottakelse, noe som gjenspeiles i at den har fått 67 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske anmelderen Roger Ebert gav den 3 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 2,5 av 4 stjerner.

VGs anmelder gav den terningkast fire og skrev: «Teknisk-vitenskapelig gyser — spennende og nifs, men troverdig om en av de gåter våre vitenskapsmenn kan få å løse».

Priser 
Filmen ble nominert til Oscar i kategoriene beste klipp og beste Art Direction-Set Decoration. Den ble også nominert til en Golden Globe (beste musikk) og en Hugo Award (beste dramatiske produksjon).

Innspilling 
Laboratoriet Wildfire kostet over 300 000 dollar å lage og ble beskrevet som det mest detaljerte filmsettet noen sinne. 

Filmen ble innspilt i Red Rock Canyon State Park i California og Shafter i Texas.

Annet 
I 2008 kom en miniserie i to deler produsert for TV-kanalen A&E. Den var regissert av Mikael Salomon, mens Ridley Scott og Tony Scott var involvert på produsentsiden.

I rollene

Referanser

Eksterne lenker
 
 Hjemmeside til Crichton (om boka og filmen)

Science fiction-filmer fra USA
Thrillerfilmer fra USA
Katastrofefilmer fra USA
Filmer om utenomjordiske fenomener
Filmer fra 1971
Engelskspråklige filmer
Filmer lagt til New Mexico
Filmer lagt til Nevada
Filmer lagt til ørkenområder
Leggsår

Leggsår er sår på leggen som skyldes dårlig blodsirkulasjon i venene i leggene på grunn av åreknuter, ødelagte veneklaffer eller tidligere gjennomgått årebetennelse, f.eks. under graviditet.

Det er først og fremst mennesker over 60-70 år, både kvinner og menn, som får venøse leggsår.

Se også 
Kronisk venøst leggsår

Eksterne lenker
 Leggsår i Pasienthåndboka

Sykdommer