Svelvikstrømmen

Svelvikstrømmen er et smalt og stridt sund på 200 meter mellom indre og ytre del av Drammensfjorden, som nesten er stengt av Svelvik-morenen på tvers av fjorden. Den er en av Norges sterkeste tidevannsstrømmer og utgående strøm kan komme i 5 knop. Seilingsdybden er om lag 10 meter og bredden er 50 meter. Over Svelvikstrømmen går fergen MF «Svelvik» i rutetrafikk mellom Svelvik og Verket på Hurumsiden; ferjesambandet Svelvik–Verket er Norges korteste.

Svelvik-ryggen inneholder mye grus og sand som utnyttes kommersielt i store sandtak. Drammensfjorden innenfor Svelvikstrømmen har som regel blitt frosset til og seilskutene måtte overvintre i Svelvik noe som skapte næringsgrunnlag for skipsreparasjon i Svelvik. Etter at damskip og isbrytere ble innført, kunne skipstrafikken til Drammen gå hele året. Drammenselven tilfører store mengder ferskvann til Drammensfjorden og innenfor Svelvik er fjorden markert mindre saltholdig enn havet generelt. Ved flom i Drammenselva dominerer ferskvann fjorden innenfor Svelvik. Det er godt fiske i strømmen.

Utredning om bro 

Statens vegvesen har utredet muligheten for en bilbru over Svelvikstrømmen, som vil knytte E18 fra sør inn på Oslofjordtunnelen. Det har vært stor motstand lokalt mot disse planene.

Skipstrafikken

I tillegg til ferga og fritidsbåter, passerer mange store fartøy gjennom Svelvikstrømmen for å komme til Drammen havn. Den sterke strømmen i leia gjør seilasen med store skip gjennom Svelvikstrømmen krevende. I 2004 ble gods på 2,8 millioner tonn fraktet gjennom leia. På grunn av strømmen, må sundet stadig mudres opp for å holde dybden dyp nok. Seilingsdybden er i dag på 10,5 meter. Drammen Havn har ønsket at Statnett skal øke høyden på høyspentmastene som går over Svelvikstrømmen med 30 meter, slik at høyspentstrekket går 90 meter over strømmen. Dette fordi man ønsker å ta i mot større skip til Drammen havn.

Svelvikstrømmen utgjør 2,8 km av skipsleden til Drammen havn. Store skip må assisteres av taubåter gjennom strømmen. Dybden i strømmen avgjør hvor tungt lastet skipene kan være. Innslaget av brakkvann i fjorden gjør at skipene ligger litt dypere enn ellers. Dybden ble på 2000-tallet økt fra 8,4 til 10,5 meter. Drammen havn er største havn for import av biler til Norge og de anløper som regel Drammen som en av de siste i en rekke av europeiske havner. I 1999 anløp 77 panamax-skip Drammen. Skip over 160 meter kan bare passere i dagslys.

I mai 2021 gikk bilfrakteskipet «Morning Lady» gjennom Svelvikstrømmen på vei til Drammen. Skipet er 232 meter langt og 32 meter og det største skipet som til da hadde gått inn til Drammen. Det er blant verdens størst skip for frakt av biler. Skipet ventet på høyvann før det gikk inn strømmen.

Batteriøya
Batteriøya er et rekreasjonsområde for innbyggerne i Svelvik. Den er kjent for å være en god fiskeplass, hvor fisken søker ly fra den sterke strømmen. I 2006 la Fiskeri- og kystdepartementet frem en rapport som viste at sikkerheten på øya ikke hadde vært tilfredsstillende på grunn av mudring. Derfor har Drammen havn finansiert sikringsarbeidet, og naturperlen Batteriøya fremstår derfor i dag med tilfredsstillende sikkerhet til glede for Svelvik kommune og dens innbyggere.

Referanser

Eksterne lenker
 Svelvikstrømmen gjennom tidene - svelvikposten.no
 Webkamera Svelvikstrømmen - kystverket.no

Svelvik
Tidevannsstrømmer
Drammensfjorden
Drammens geografi
Askers geografi