alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Eutrof

Eutrofi betyr næringsrik.

Eutrofi skyldes høy primærproduktivitet, på grunn av høyt næringsinnhold. Dette gir vanligvis algeoppblomstring.  Bunnvannet får da lavt oksygen-innhold; og vannet mangler da ofte bunn-fisk. Oksygenmangel oppstår lettest i grunne innsjøer på grunn av det mindre hypolimnetiske volum.  Økologer bruker termen for å skille produktive innsjøer med god eller overdreven næringstilførsel fra uproduktive oligotrofe, karakterisert ved næringsmangel. 

Mesotrofe innsjøer og vassdrag har middels, (dvs. her: optimalt) nivå (næringsrikdom) for produktivitet, større enn oligotrofe innsjøer og vassdrag (altså næringsfattige), men mindre enn eutrofe innsjøer og vassdrag (altså næringsrike).

Eksterne lenker  
 Miljøstatus i Norge: Overgjødsling

Økologi
en:Trophic state index#Eutrophic
Mirandesisk

Mirandesisk (lhéngua mirandesa) er et romansk språk som snakkes i Miranda do Douro i det nordøstre Portugal. Det portugisiske parlamentet ga det status som sekundært offisielt språk (med portugisisk) på lokalplan 17. september 1998 med lov 7/99 av 29. januar 1999. 

Mirandesisk har ulik fonologi, morfologi og syntaks enn portugisisk og har trolig vært selvstendig språk siden Portugal ble dannet på 1100-tallet. Det har sine røtter i vulgærlatinen som ble snakket i de nordlige områdene av Den iberiske halvøy, og er nært beslektet med både leonesisk og asturiansk. Mirandesisk deler mye av sitt ordforråd med regionale portugisiske dialekter.

Brukere 
På 1800-tallet beskrev José Leite de Vasconcelos det som «gårdenes, jobbenes og hjemmenes språk, og språket for kjærlighet mellom mirandesere».

I dag brukes mirandesisk av færre enn 5 000 (15 000 om man teller med alle som bruker mirandesisk som andrespråk) i landsbyer i kommunene Miranda do Douro og Vimioso, og språket kan også finnes i andre landsbyer i kommunene Mogadouro, Macedo de Cavaleiros og Bragança.

Varianter 
Det finnes tre varianter av mirandesisk: «Grense-mirandesisk», «sentral-mirandesisk» og «sendinês-mirandesisk». De fleste brukerne av språket snakker også portugisisk; noen snakker spansk også. Picote (Picuote på mirandesisk) er den eneste landsbyen som er så godt utelukkende ettspråklig mirandesisk. I et land som er hovedsakelig ettspråklig portugisisk er dette svært spesielt og noe som har gitt landsbyen en del oppmerksomhet i diverse media. 

De største forskjellene mellom mirandesisk i Portugal og asturiansk og leonesisk i Spania forårsakes av de dominerende språkene i de respektive regionene. Mirandesisk har blitt påvirket i både ordforrådet og fonetikken av portugisisk og asturiansk og leonesisk av spansk. De tre språkene har også forskjellig ortografi, noe som gjenspeiler det respektive hovedspråket i regionene. En annen forskjell er at mirandesisk og leonesisk har forandret seg forholdsvis lite, men asturiansk har forandret seg desto mer. Språkene er nært i slekt (hvilket spesielt gjelder leonesisk og mirandesisk) og det er ikke tvil om at de en gang var ett språk som senere har delt seg.

Eksempel 

Følgende er en tekst skrevet av Amadeu Ferreira på mirandesisk. Teksten ble trykket i avisen Público 24. juli 2007.

Se også 
 Portugisisk
 Asturiansk
 Leonesisk
 Fala

Eksterne lenker 
 
 Ethnologue om Miranda do Douro (mirandesisk)
 Den ortografiske konvensjonen
 Mirandés
 Mirandés na Net Lhéngua i Cultura Mirandesa (Mirandesisk språk og kultur)

Språk i Portugal
Romanske språk
Bragança (distrikt)
Blåbyhallen

Blåbyhallen er en idrettshall på Sortland i Nordland. Hallen blir hovedsakelig brukt til fotball, og har kunstgressbane med størrelse 100 x 64 meter. Hallen kan også brukes til andre idretter, samt konserter og næringslivsmesser. Den ligger like ved Sortland idrettspark.

Blåbyhallen er eid av Sortland kommune, og ble åpnet for bruk 8. februar 2007. Hallen har tribunekapasitet på ca. 700 tilskuere, og er sammen med Sortland idrettspark hjemmebane for Sortland IL.

Eksterne lenker
 Blåbyhallen

Idrettshaller i Norge
Fotballstadioner i Norge
Sport i Sortland
Idrettsanlegg i Nordland
Byggverk i Sortland
Jødeportugisisk

Jødeportugisisk er et hovedsakelig utdødd jødisk språk som tidligere ble talt av jødene i Portugal. På grunn av nærheten til portugisisk døde jødeportugisisk etterhvert ut i Portugal, men overlevde i religiøse miljøer (diaspora) inntil begynnelsen på 1800-tallet. Språket påvirka også papiamento og samaraccansk.

Karakteristiske trekk

Påvirkning av hebraisk

Påvirkning av jødespansk

Forelda portugisiske former

Se også
Portugisisk
Jødespansk
Ladino
Jødedommen
Jødiske språk

Kilder
 Jødeportugisisk hos Jewish Language Research Center  
 Thesouro dos Dinim, et Halakhic-arbeid
 Strolovitch, Devon L.  (2005)  Old Portuguese in Hebrew Script: Convention, Contact, and Convivência.  Ph.D. dissertation, Cornell University, Ithaca, New York

Romanske språk
Jødiske språk
Språk i Portugal
Ørsta Skisenter

Ørsta Skisenter ligger ca. 15 km fra Ørsta sentrum og er lokalisert på Bondalseidet. Anlegget har en stolheis, to skitrekk og barneanlegg.

De siste årene er det gjennomført flere oppgraderinger av anlegget. Blant annet er det investert i snøkanon-anlegg. Samtidig har en konstruert half-pipe anlegg og apparat for å kjøre på trick-ski.

Ørsta Skisenter er kåret av skimagasinet "Fri Flyt" til et av Norges 10 beste skianlegg. Hodegrunnene var utmerkede "off-piste" muligheter og et flott nytt barnetrekk. De har også oppgradert hovedtrekket.

Ørsta Skisenter er et viktig anlegg for hangglider- og paraglider-miljøet i regionen.

Se også
 Liste over norske alpinanlegg

Eksterne lenker 
 

Byggverk i Ørsta
Idrettsanlegg i Møre og Romsdal
Alpinanlegg i Norge
Sport i Ørsta
Næringsliv i Ørsta
Flimmerhår

Flimmerhår er organeller –  fine hår, omtrent 10 mikrometer lange –  som finnes på noen prokaryote og eykaryote celler. De er en type slimhinner som utfører rytmiske bevegelser i en bestemt retning. Alle dyr har flimmerhår, mens få planter har det. Flimmerhår finnes blant annet i luftveiene, der de fører partikler, bakterier og lignende i retning av svelget, og i egglederne, hvor de fører egget i retning av livmoren. Hos mange encellede organismer benyttes flimmerhår på overflaten til å fange opp næringspartikler, samt til bevegelse av organismen. 

Det finst to typer flimmerhår: Bevegelige og ikke-bevegelige flimmerhår. Bevegelige flimmerhår kan flytte væsker eller partikler over en celleoverflate. Rundormer og artropoder har bare ikke-bevegelige flimmerhår.

Anatomi
Grov skole

Grov skole er en barne- og ungdomsskole i Grov i Tjeldsund kommune, Troms og Finnmark. Skolen har 68 elever fordelt over 10 klassetrinn. Rektor ved skolen er Anne Helen Bendiktsen. Skolen dekker Grovfjorden og ungdomsskoleelevene fra Tennevik til Dybvik, ettersom deres nærmeste skole, Sandstrand skole kun er en barneskole.

Eksterne lenker 
 Info fra Skånland kommune

Barne- og ungdomsskoler i Troms og Finnmark
Skoler i Tjeldsund
Brad Garrett

Brad Garrett (født Bradley H. Gerstenfeld 14. april 1960) er en amerikansk Emmy-belønnet skuespiller og komiker som er best kjent for sin rolle som «Robert Barone» i TV-serien Alle elsker Raymond. Han er 204 cm høy. 

Han har også drevet med stemmeskuespill, blant annet i animasjonsfilmer som Småkryp, Oppdrag Nemo, Rottatouille og Fly. Han er også hovedpersonen i tv-programmet Til Death.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Skuespillere fra USA
Komikere fra USA
Stemmeskuespillere fra USA
Personer fra Los Angeles
Emmy-vinnere
Running Wild

Running Wild er et power metal-band fra Tyskland. Bandet har vært veldig viktig for utvikling av power metal-sjangeren, sammen med band som Helloween, Rage, Grave Digger og Blind Guardian.

Bandet ble startet i 1976 under navnet Granite Heart av medlemmene Rolf Kasparek (vokal og gitar), Uwe Bendig (gitar), Michael Hoffmann (trommer) og Jörg Schwarz (bass). De første utgivelsene inneholdt tekster med satanistiske referanser, men dette forandret seg med albumet Under Jolly Roger, som ble utgitt i 1987. Fra da av ble gruppa kjent som et «pirat-metal-band», siden flere av låtene på albumet og senere album omhandlet pirater, både musikalsk og tekstlig.

I 2009 kunngjorde Rolf Kasparek at medlemmene i Running Wild skulle skille lag. Som en hyllest til sine tyske fans, spilte gruppa sin siste konsert på Wacken Open Air-festivalen juli 2009. Bandet kunngjorde imidlertid i oktober 2011 at bandet skulle gjenforenes. De har siden gitt ut to plater, 'Shadowmaker' og 'Resilient'.

Diskografi

Studioalbum og EP-er 
 Death Metal (split album) – (1984) 
 Victim of States Power (EP) – (1984)
 Gates to Purgatory – (1984)
 Branded and Exiled – (1985)
 Under Jolly Roger – (1987)
 Port Royal – (1988)
 Death or Glory – (1989)
 Wild Animal (EP) – (1990)
 Little Big Horn (EP) – (1991)
 Blazon Stone – (1991)
 Pile of Skulls – (1992)
 Black Hand Inn – (1994)
 Masquerade – (1995)
 The Rivalry (EP) – (1998)
 The Rivalry – (1998)
 Victory – (2000)
 The Brotherhood – (2002)
 Rogues En Vogue – (2005)
 Shadowmaker – (2012)
 Resilient – (2013)
 Rapid Foray (2016)
 Blood on Blood (2021)

Livealbum 
 Ready for Boarding – (1988)
 Live – (2002)

Samlealbum 
 The First Years of Piracy – (1991)
 The Story of Jolly Roger – (1998)
 Singles Collection – (2000)
 Legendary Tales (boks) – (2002)
 20 Years In History – (2003)
 Best of Adrian – (2006)

Singler 
 Bad to the Bone – (1989)
 Lead Or Gold – (1992)
 Sinister Eyes – (1992)
 The Privateer – (1994)
 Revolution – (2000)

Video og DVD 
 Death or Glory Tour - Live – (1990)
 Live (DVD) – (2002)
 The Final Jolly Roger-DVD (DVD) – (2011)

Eksterne lenker 
 
 

Tyske power metal-band
Tyske tradisjonell metal-band
Band etablert i 1976
Anthocharis

bare europeiske arter
 A. cardamines
 A. damone
 A. euphenoides
 A. gruneri

Anthocharis er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.

Utseende 
Anthocharis er en gruppe med mellomstore (vingespenn 32-50 millimeter), hvite eller lysgule hvitvinger med avrundede vinger. Hannene kjennes på den orange fargen i fremre del (spissen) av framvingen, hunnenes vingespiss er gråaktig. Undersiden av forvingen er farget som oversiden, undersiden av bakvingen er mønstret i grønt og hvitt/gult. Hos noen arter er forvingene svakt sigdformet. De flyr rask og har en rettlinjet kurs.

Puppen er lang og svært smal.

Navnet 
Det latinske navnet, er sammensatt av to greske ord Anthos som betyr blomster, og 
grace som betyr  elegant. Slekten har trolig fått navnet fordi de er «vakre som blomster», eller fordi bakvingenes spraglede tegninger kan gi god kamuflasje dersom sommerfuglen hviler på visse blomster i skjermplantefamilien (Apiaceae).

Levevis 
Larvene utvikler seg på urter i korsblomstfamilien, for eksempel engkarse (Cardamine pratensis). De voksne sommerfuglene flyr på enger, i veikanter og lignende og besøker gjerne blomster.

Utbredelse 
Slekten er holarktisk.

Systematisk inndeling 
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

 sommerfugler (Lepidoptera) 
 gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
 familie hvitvinger (Pieridae) 
 delgruppe Coliadinae
 slekt Anthocharis Boisduval, Rambur, Duméril & Graslin, 1833 
 Aurorasommerfugl Anthocharis cardamines (Linnaeus, 1758) 
 Anthocharis belia (Linnaeus, 1767) 
 Anthocharis euphenoides Staudinger, 1869 
 Anthocharis bieti (Oberthür, 1884) 
 Anthocharis scolymus Butler, 1866 
 Anthocharis damone Boisduval, 1836 
 Anthocharis gruneri Herrich-Scäffer, 1851 
 Anthocharis cethura C. & R. Felder, 1865
 Anthocharis sara Lucas, 1852 
 Anthocharis julia Edwards, 1872 
 Anthocharis stella Edwards, 1879
 Anthocharis taipaichana Verity, 1911
 Anthocharis thibetana Oberthür, 1886
 Anthocharis bambusarum Oberthür 
 Anthocharis midea (Hübner, 1809) 
 Anthocharis lanceolata Lucas, 1852 
 Anthocharis limonea (Butler, 1871)

Kilder 
 Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org.
 Eliasson, C.U., Ryrholm, N., Holmer, M. Jilg, K. & Gärdenfors, U. 2005. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-51-7

Eksterne lenker 
 
 Anthocharis – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.

Hvitvinger
Sommerfugler formelt beskrevet i 1833
Dyr formelt beskrevet av Jean Baptiste Boisduval
Dyr formelt beskrevet av Jules Pierre Rambur
Dyr formelt beskrevet av Adolphe de Graslin
«Victor»

«Victor» var et dansk-norsk krigsskip fra Christian IVs regjeringstid. Som den nye kongens første krigsskip ved Haderslevhus ble det gjenstand for mye oppmerksomhet fra den skipsinteressante kongen som oppholdt seg på Haderslevhus for å overvåke skipsbyggingen. Byggingen fant sted fra høsten 1597 til sommeren 1598, men skipet var først bygget ferdig tidlig i 1599.

Skipsbyggeren Robert Petersen fra Skottland som konstruerte og bygget det nye skipet, måtte integrerte flere av kongens anmodninger som å sette inn en installasjon omkring et pumpesystem som sørget for vann til det kongelige badekaret på to tonn vekt! De bevarte regnskapene om utgiftene ved byggingen omkring utsmykking, seilduk, maling og annet for å sette deres preg på skipets utseendet indikerte et spesielt skip som var ment som et ekte kongeskip for kongelige sjøreiser.

Skipsbyggeren dessverre har ikke etterlatt skipstegninger for ettertiden og nærmere beskrivning av utseendet på mellomskipet på ca. 600 tonn deplasement er ikke heller bevart.

Men et kobberstikk fra Hamburg av hollenderen Jan Dircksen van Campen som nå er velkjent på et antall bøker, viste en todekker som skal ha vært Christian IVs personlige admiralskipet på sjøreisen til Nord-Norge i 1599 og på hans Englandsbesøket i 1606. Kobberstikket som ikke oppgav hvilken skip det var eller hva dets navn er, hadde forledet flere til å tro det var tredekkeren «Tre Kroner», det største krigsskipet i sin samtid etter sjøsettingen i 1604.

På de fleste sjøreisene som den unge dansk-norske kongen dro på, ble «Victor» nesten alltid tatt i bruk som hans personlige reisefartøy. Det var også benyttet for utsendinger på viktige diplomatiske reiser til andre land som kansleren Jacob Ulfeldt som hans reisen til Spania sammen med Jens Munk i 1613. Som et mellomskip med en bestykning på 44 kanoner så dette krigsskipet også aktiv tjeneste med strid mot svenskene og sjørøverne som da det rensket ut Barentshavet for sjørøverskip i 1615.

I 1636 etter en lang tjeneste som en av de beste krigsskipene i den dansk-norske flåten som også hadde vært det meste foretrukkende admiralskipet, ble «Victor» utrangerte og hugd opp. Restene ble sendt som brensel til Barnehuset i København.

Kilder 
 Arne Keller, artikkel «Admiralskibet Victor» i Siden Saxo nr. 33 
 Niels M. Probst Den danske flådes historie 1588-1660 Christian 4.s flåde 1996 ISBN 87-00-28586-2

Dansk-norske krigsskip
Skip fra 1600-tallet
Skip bygget i Danmark
Artikler i sjøfart-prosjektet
Malmbanan

Malmbanan er det svenske navnet på den nesten 500 km lange jernbanen mellom Narvik i Norge og Luleå i Sverige. Den norske delen av Malmbanan går under navnet Ofotbanen, mens den svenske delen fra svenskegrensen til Kiruna kalles Norra omloppet og strekningen mellom Kiruna og Luleå kalles Södra omloppet. Gruveselskapet LKAB transporterer jernmalm på banen fra gruvene i Kiruna og Malmberget til havnene i Narvik og Luleå for eksport, med hoveddelen over Narvik havn.

Strekningen mellom Gällivare og Luleå ble åpnet i 1888, og den siste delen mellom Kiruna og Narvik ble trafikkert fra 15. november 1902 og ble offisielt åpnet den 14. juli 1903 av kong Oscar II av Sverige og Norge. Den svenske delen av Malmbanan ble elektrifisert i 1915, som den første lengre jernbanestrekningen i Sverige, mens den norske delen (Ofotbanen) ble elektrifisert i 1923. Malmbanan var verdens nordligste elektrifiserte jernbane inntil Murmanbanen ble elektrifisert 2005.

Utsikter til betydelig økning i malmfrakten mellom Kiruna og Narvik har medført at Trafikverket for Norra omloppet og Bane NOR for Ofotbanen har utredet ulike kapasitetsutvidelser, som krysningsspor og dobbeltspor.

Linjekart

 

 

|}

Referanser

Kilder 
 Eisenbahn- und Verkehrsatlas von Europa, J. J. Arnd, Leipzig 1897.
 Trafikverkets linjekart

Eksterne lenker
 MTAB 
 Norrbottens Järnvägsmuseum 
 Tidtabell for Malmbanan 

Jernbanestrekninger i Sverige
Norrbottens län
Etableringer i 1888
Jernbanestrekninger åpnet i 1888
1888 i Sverige
Gruvedrift i Sverige
Liste over irske flagg

Se Irlands flagg for det offisielle nasjonalflagget.
Listen over irske flagg omfatter nåværende og historiske flagg brukt i staten Irland.

Nasjonalflagg

Presidentflagg

Provinsflagg

Militært flagg

Andre flagg

I
 
Flagg
Bergen (andre betydninger)

Bergen er den nest største byen i Norge.

Bergen kan også vise til:

 Tettstedet Bergen
 Bergen auf Rügen, en by i Tyskland
 Bergen (Landkreis Celle), en by i Niedersachsen i Tyskland
 Bergen (Limburg), en kommune i provinsen Limburg i Nederland
 Bergen (Noord-Holland), en kommune i provinsen Noord-Holland i Nederland
 Bergen-Belsen, en nasjonalsosialistisk konsentrasjonsleir i Tyskland
 Bergen County, et fylke i New Jersey i USA
 Mons (nederlandsk Bergen), en kommune i Belgia
 Perná (tysk Bergen), en landsby og kommune i Sydmähren i Tsjekkia
 Steve von Bergen, sveitsisk fotballspiller
 KNM «Bergen» (F 301), norsk fregatt i Oslo-klassen
 KNM «Bergen» (jager), norsk jager fra etterkrigstiden
Valsneset vindpark

Valsneset vindpark er en samling på seks vindmøller på Valsneset nord for Botngård i Ørland kommune i Trøndelag.  Den har vært i drift siden november 2006. 

Parken har  fem vindmøller fra den tyske produsenten Enercon GmbH med 2,3 MW, 64,5 m navhøyde og 71 m rotor. 

Total effekt er 11,5 MW. Årsproduksjon er 32 GWh.

Valsneset Vindpark eies og drives av TrønderEnergi. Det er også en liten prototype vindmølle i drift fra Norsk vindkraft forskningsinstitutt Viva AS med 225 kW.

Referanser

Kilder

 NVE vindkraftverk
 Trønderenergi

Eksterne lenker 
 

Vindkraftverk i Trøndelag
Kraftverk i Ørland
TrønderEnergi
Kraftverk etablert i 2006
Bessakerfjellet vindpark

Bessakerfjellet vindpark er et vindkraftverk på Bessakerfjellet ved Bessaker i Åfjord kommune i Trøndelag.  Den ble bygget juli til november 2007 med tolv vindmøller og tretten til ble bygget sommeren 2008. Offisiell åpning var 3. oktober 2008. Vindparken eies og drives av TrønderEnergi. 

Vindmøllene er fra den tyske produsenten Enercon GmbH og har en effekt på 2,3 MW, 64,5 m navhøyde og 71 m med rotorblader. Med 57,5 MW var vindparken nest størst i Norge pr. 2008, årlig nominel produksjon er 175 GWh. TrønderEnergi angir produksjon till 162 GWh, men kan i goe år være 183 GWh.

12 kilometer vei har blitt bygd på fjellet for å betjene vindparken, som er fordelt over et område på 3,5 km². 

Skomakerfjellet vindkraftverk ble tidligere kalt Bessakerfjellet II.

Kraftproduksjon

Referanser

Eksterne lenker

 NVE vindkraftverk
 Omtale av Bessakerfjellet vindpark hos TrønderEnergi
 Entreprenørfirma Syltern for Bessakerfjellets infrastruktur, flere bilder
 Enercon

Vindkraftverk i Trøndelag
Kraftverk i Åfjord
TrønderEnergi
Kraftverk etablert i 2008
Roan
Inertgass

Inertgass er en dekkgass som brukes når man ønsker at en spesiell kjemisk reaksjon ikke skal skje.

Brannslokking 
Gass som ikke vil reagere med stoffene som brenner og tar opp plassen for oksygen i lufta er brukt for eksempel i Halon-anlegg for brannslokking. En tank med brennbare væsker kan fylles med inertgass når væsken tømmes ut, for å redusere eksplosjonsfare. Eksos fra en motor kan også brukes som slik inertgass.

Det vil være fare ved å gå inn i slike tanker uten egen lufttilførsel, fordi surstoffmangelen fort gjør at personen mister bevisstheten.

Sveising 
Oksygen i lufta kan bli omdannet til ozon ved sveising. Dette kan hindres ved å fjerne luft ved at sveisingen skjer i gass som tilføres ved gassdekket buesveising. Gassen brukes i forbindelse med LMIG-sveising (L-Metall inert gas)MIG-sveising (Metal inert gas), TIG-sveising (Tungsten inert gas), rørtrådsveising, plasmasveising og lettmetallsveising.

Inert vil si ikke aktiv, det betyr at gassen ikke reagerer med sveisebadet på noen som helst måte, i motsetning til en aktiv gass. Hensikten med en ikke-aktiv sveisegass vil være å beskytte sveisefugen mot atmosfærisk forurensing. Med andre ord, mot å inngå forbindelser med oksygen og nitrogen i luften. 

Eksempler på en inertgass kan være argon, helium, eller blandinger som Ar+C02, Ar+02 og He+Ar. Ved å blande gasser oppnår man forskjellige sveiseegenskaper og endrer inntregningsprofilen på sveisen. «Secure» og "mison" er handelsnavn på en gassblanding av Argon (Ar), kulldioksid (CO2) og NO.

Gasser
Brannvern
Sveising
Eurythmics

Eurythmics var et new wave- og synthpopband som ble startet i 1980 med Annie Lennox og Dave Stewart. Gruppen var en eksponent for blant annet new romantic-sjangeren, men mer i krysningspunktet elektronica/soul på grunn av Lennox' stemme.

Eurythmics har oppnådd stor kommersiell suksess over hele verden. Lennox og Stewart har mottatt tilsammen elleve Brit Awards, som er rekord i Storbritannia, samt flere Ivor Novello priser, fem Grammies og én Oscar (Annie Lennox for sangen Into the west fra filmen Ringenes Herre III - Atter en konge.

Gruppens gjennombrudd kom i 1983 med albumet Sweet Dreams (Are Made of This), som også er navnet på en av deres mest kjente sanger.

Eurythmics hadde pause fra 1990 til 1998 for å konsentrere seg om soloprosjekter, men i 1999 møttes Lennox og Stewart igjen og besluttet seg for gi ut et siste studioalbum Peace med påfølgende verdensturnè. Peace inneholder bla hit-singlene 17 again og I Saved the World Today. I 2005 ga de ut 2 nye låter på samlealbumet Ultimate Collection, hvorav I've Got A Life ble deres foreløpig siste singel, før douen ble oppløst.

Eurythmics var kjent for sine nyskapende og spesielle musikkvideoer, blant annet spilte de inn videoer til alle sangene på albumet Savage fra 1987. De hadde også sitt eget videoproduksjonsselskap The Oil Factory, som ble drevet av Daves bror John Stewart.

Diskografi

Album

Singler

Eksterne lenker
 
 
 
 
 Ethrill.net 
 Eurythmics Video Visionaries
 The Ultimate Eurythmics Discography

Britiske musikkgrupper
1980 i England
Opphør i 2005
Helge Bjønsaas

Helge Bjønsaas (født 21. mai 1968) er en tidligere fotballspiller. I løpet av karrieren spilte han for klubbene , ,  og . Han er mest kjent som midtstopper hos Start.

Sommeren 2008 overtok han treneransvaret for tredjedivisjonsklubben .

Eliteseriekamper 
Han spilte for Start i fem sesonger, fra  til og med . I den tiden spilte han 101 kamper og scoret 10 mål. Fra 1997 hadde han to sesonger for Viking hvor han spilte 46 kamper og scoret 2 mål. Så spilte han for Start igjen i  til . Han fikk 46 kamper de sesongene og scoret 7 mål. Totalt har han spilt 193 kamper i eliteserien og scoret 12 mål.

Referanser 

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Idrettsklubben Start
Fotballspillere for Viking FK
Fødsler i 1968