alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Kilde (journalistikk)

For retningslinje på Wikipedia, se: Wikipedia:Bruk av kilder
En kilde eller ei kjelde er opphavet til ulike typer informasjon. Begrepet benyttes særlig i tilknytning til journalisters arbeid. Kilder kan være åpne og anonyme. Vær Varsom-plakaten beskriver hvordan journalister skal forholde seg til kilder, blant annet knyttet til kildevern. Eksempler på kilder er intervjuobjekter, tipsere, nettsider, aviser og foredragsholdere.

Åpne og anonyme kilder 
Åpne kilder er kilder som blir referert, henvist eller sitert.

Anonyme kilder kan enten opptre skjult for redaksjonene og offentligheten eller opptre kjent for redaksjoner, men skjult for offentligheten. Et problem med bruk av anonyme kilder er planting av falske rykter, derfor kan det være en fordel å kjenne kilden.

Første– og annenhåndskilder 
Førstehåndskilder er kilder som selv har opplevd eller sett det han eller hun forteller om. Annenhåndskilder er derimot kilder som ikke selv har opplevd det han eller hun forteller om, men som gjenforteller noe han eller hun har hørt.

En– og flerkildejournalistikk 
Enkildejornalistikk er journalistikk som baserer seg på kun én kilde. Flerkildejournalistikk har mer troverdighet, da denne er basert på flere kilder.

Se også
 Kildekritikk
 Journalistikk 
 Vær Varsom-plakaten 
 Tekstreklameplakaten

Referanser 

Informasjon
Journalistikk
Bornholmsk

Bornholmsk er dialekten/språket som snakkes på Bornholm.

Bornholmsk er en østdansk dialekt, det vil si nærmest beslektet på den dansken som ble snakket i Skåne, men skånsk har siden blitt mer påvirket av svensk.

Bornholmsk er en av de dialektene som det er vanskeligst å forstå for dansker fra andre deler av Danmark, og noen vil derfor beskrive bornholmsk som et selvstendig språk. Imidlertid er grensen mellom dialekt og språk i noen grad subjektiv.

I de senere år har bornholmsk vært på rask tilbakegang, ikke minst i den yngre generasjon, der en stor del snakker den københavnske varianten av riksdansk. Denne utviklingen skyldes dels en innvandring til øya, og dels den lave prestisje som dialekten har utenfor Bornholm. Det er derfor sannsynlig at bornholmsk vil dø ut innen få generasjoner.

Bøyningslære

Kjenneordene

Bornholmsk har tre kjønn som norsk, tysk og islandsk i motsetning til riksdansk. Det ubestemte kjenneord for hannkjønn er ejn (ejn horra = en gutt), for hunnkjønn en (en peia = en jente), og for intetkjønn et (et húz = et hus).

Entall
Det bestemte kjenneordet etter ordet er i entall for hannkjønn -ijn (horrijn = gutten), for hunnkjønn -an (peian = piken) og for intetkjønn -ed (húzed = huset).

Flertall
I flertall er den bestemte artikkel for hannkjønn -ana (horrana = guttene), for hunnkjønn -arna (peiarna = jentene), og -en for intetkjønn (húzen = husene).

Tallordene

Grunntallene
1 en 
2 to 
3 tre 
4 fira 
5 fæm 
6 sajs (sæks) 
7 sju 
8 åta 
9 ni 
10 ti 
11 æleva 
12 tal 
13 trætan 
14 fjaurtan 
15 fæmtan 
16 sajstan 
17 søtan 
18 atan 
19 nøtan 
20 kyve 
30 træðua 
40 fåre 
50 haltrøs 
60 trøs 
70 halfjærs 
80 fers 
90 halfæms 
100 honreðe 
1000 tuzen

Ordenstallene
1. fårsta/fåsta 
2. an(d)ra 
3. treðe (, treðje) 
4. fjære 
5. fæmte 
6. sjæte 
7. sjuene 
8. åtene 
9. niene 
10. tiene 
11. ælvute 
12. talte 
13. trætene 
14. fjaurtene 
15. fæmtene 
16. sajstene 
17. søtene 
18. atene 
19. nøtene 
20. kyvene 
30. træðevte

Danske dialekter
Fylkesvei 7874

Fylkesvei 7874 går mellom Tennskjer og Nygård i Senja kommune.

Veien følger østsiden, det vil si fastlandssiden av Gisundet, og går fra brukrysset ved Gisundbrua på Nygård, via Trollvik, Bjorelvnes og Kårvikhamn, før den ender på Tennskjer, lengst nord på Levikhalvøya. På Bjorelvnes passerer man Lenvik kirke.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 263 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Aglapsvik

Storura

Kårvikhamn
Kobbesteinneset

Bondjord

Leiknes

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Senja
Fylkesvei 7922

Fylkesvei 7922 går mellom Russelv og Svensby i Lyngen kommune. Veiens lengde er 44,5 km.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 312 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 
 Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Lyngen
Fylkesvei 7924

Fylkesvei 7924 går mellom Lenangsøyra og Jægervatnet i Lyngen kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 313 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Lyngen
Fylkesvei 7758

Fylkesvei 7758 går mellom Hov og Stordalen i Tromsø kommune.

Beskrivelse 
Veien tar av fra fylkesvei 91 ved Hov på Breivikeidet, og går i sørlig retning tvers over Breivikelvas dalføre. Like etter brua over elva går en kommunal vei østover til Tromsø golfpark og det nå nedlagte Breiviknes fort. En annen vei går mot vest til gården Skoglund. Fylkesveien fortsetter sørover og inn i den ubebodde Nakkedalen, gjennom et landskap prega av bjørkeskog og myr. Ved Nakkevatnet ligger veiens høyeste punkt (ca. 200 moh). Veien snur nå mot sørøst, og følger Lavangselvas dalføre ned til bygda Sjursnes ved Sørfjorden, og herfra går fylkesvei 52 (Troms) nordover langs fjorden til Skarmunken. Fra Sjursnes tar veien mot høyre og passerer Ullsfjord kirke. Den fortsetter deretter sørover, og passerer gjennom bygda Skognes, som ligger ved utløpet av Skogneselva, før den når endepunktet i bygda Stordalstrand, kun 5 kilometer fra fjordbotnen.

Det har vært foreslått å bygge veien videre den siste biten inn til fjordbotnen, hvor fylkesvei 293 (Troms) går over det korte eidet til europavei 8 ved Laksvatn, for å unngå omveien gjennom Nakkedalen. Men den veiløse strekningen går gjennom den svært rasfarlige Storura, og på grunn av kostnadene dette ville medføre har prosjektet foreløpig ikke latt seg gjennomføre.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 51 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 Kartverkets norgeskart
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Tromsø
Fylkesvei 8026

Fylkesvei 8026 går mellom Akkarfjord og Hønsebyhamn i Hammerfest kommune, delvis som fergestrekning. Veien over land er 21,9 km lang, fergestrekningen 3,6 km.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 114 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Eidvågeid
Hønsebybotn
Endepunkt Hønsebyhamn

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 

 Snelandia - Finnmark fylkeskommune, Samferdselsavdelinga

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Hammerfest
Fylkesvei 8060

Fylkesvei 8060 går mellom Børselv i Porsanger og Veidnesholmen i Lebesby kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 183 (Finnmark). 2019 ble også den tidligere fylkesvei 194 (Finnmark) arm av veien.

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Porsanger
Veier i Lebesby
Fylkesvei 8018

Fylkesvei 8018 går mellom Myrnes og Øksfjord i Loppa kommune, delvis som fergestrekning. Veien over land er 23,6 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 77 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Loppa
Fylkesvei 8014

Fylkesvei 8014 går mellom Bogen og Sør-Tverrfjord i Loppa kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 72 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Loppa
IATA-flyplasskode

En IATA-flyplasskode er en kode bestående av tre bokstaver som identifiserer alle flyplassene i verden, som har passasjertrafikk. Koden er utstedt av International Air Transport Association (IATA). Koden brukes til billetter og bagasje, og finnes ofte på bagasjelappen på koffertene.

Utsendelsen av kodene er bestemt ut ifra IATA Resolution 767, og er administrert av IATA-hovedkvarteret i Montréal. Kodene er unike i hver tid, men en del har blitt igjenbrukt.

Mens IATA-kodene er mest kjent for folk flest finnes det også en annen type kode, nemlig ICAO flyplasskoder som består av 4 bokstaver. Denne koden er den mest brukte innad i flybransjen, og blir blant annet brukt til å planlegge flyvninger. Denne koden brukes også til små private flyplasser, mens IATA-kodene kun finnes til flyplasser med passasjerertrafikk.

Se også
 IATA-kode

Eksterne lenker
 Airport ABCs: An Explanation of Airport Identifier Codes
 IATA Document Distribution
 Database with extended seach functionality
 IATA airports linked to Google Maps and Google Earth

Luftfart
Klassifiseringssystemer
La Crosse

La Crosse er en by i vestre del av Wisconsin i USA. Den er hovedstad i La Crosse County. Byen ligger ved bredden av Mississippi, på om lag 43°49' nord og 91°14' vest. Like nord for byen renner både Black River og La Crosse River ut i Mississippi.

Folketallet i kommunen var 51 310 under folketellingen i 2010,  men byen er senter i et område som har omtrent dobbelt så mange innbyggere.

De første europeerne som kom til stedet, var sannsynligvis franske pelshandlere som reiste langs Mississippi på slutten av 1600-tallet. Det finnes imidlertid ikke noen skriftlige beretninger om dette. I 1805 kom en ekspedisjon under ledelse av løytnant Zebulon Pike hit. Han omtalte stedet som «Prairie La Crosse». Årsaken skal ha vært at han så innfødte spille det som seinere er utvikla til lacrosse. (Ordet er fransk for bispestav og kølle, evt ei kølle som ligner en bispestav.)

De første hvite slo seg ned ved La Crosse i 1841, da det blei satt opp en handelspost her. Beliggenheta der tre elver møtes og med prærie rundt, var gunstig, og etter hvert utvikla seg en liten by. La Crosse fikk bystatus i 1856, og den hadde da rundt 2000 innbyggere. I 1858 blei det oppretta jernbaneforbindelse med Milwaukee.

Byen blei etter hvert en av Wisconsins største. Særlig viktig var sagbrukene, som benytta seg av tømmer fløta hit langs Black River. Også bryggeriindustrien var stor.

Rundt århundreskiftet blei det etablert tre høgskoler og universitet. La Crosse er fortsatt den største byen i vestre Wisconsin, og den er et senter innen utdanning, teknologi og helsevesen. Et av de største sjukehusa i byen er Gundersen Lutheran Medical Center, oppkalt etter Adolf Gundersen (1865–1938) fra Solør. Han var sentral i å bygge opp klinikken, og seinere jobba seks av sønnene hans som leger der.

La Crosse er vennskapsby med Førde. Filmregissøren Joseph Losey er født i byen.

Referanser

Eksterne lenker 
 Byens nettsted
 Gundersen Lutheran

Byer i La Crosse County
Byer ved Mississippi
Byer i Wisconsin
KL

KL (forkortelse for Kommunernes Landsforening, som også var navnet fram til 2001) er en dansk interesseorganisasjon for Danmarks 98 kommuner. KL spiller en nøkkelrolle som danske kommuners representant ved de årlige forhandlinger med den danske regjering om kommunenes økonomiske rammer for det kommende budsjettår. KL fungerer også som arbeidsgiverorganisasjon og forhandlingspart overfor de kommunalt ansattes fagforbund. Organisasjonen har 430 ansatte og et årlig budsjett på ca. 350 millioner DKK (2010).

KLs sentralstyre velges hvert fjerde år, umiddelbart etter kommunevalget i Danmark, og avspeiler partienes forholdsmessige størrelse i kommunestyrene.

Bladet Nyhedsmagasinet Danske Kommuner utgis av KL.

KL har siden 2002 holdt til på Islands Brygge i København. Hovedkvarteret er 13 600 kvm stort og er tegnet av Arkitema.

Historie
Foreningen ble stiftet i 1970 ved sammenslåingen av Den Danske Købstadforening, De Samvirkende Sognerådsforeninger i Danmark og Foreningen af Bymæssige Kommuner som følge av kommunalreformen i 1970, hvor de tidligere 1300 kommunene ble slått sammen til 275.

Inntil kommunalreformen i 2007 var Københavns kommune og Frederiksberg kommune ikke medlem av KL på grunn av deres særstatus som både amt og kommune. I en periode var Farum kommune medlem av KS, da tidligere borgermester Peter Brixtofte ikke kunne se at organisasjonen talte kommunens sak.

Formenn 
 1970–1973: Henning Rasmussen, Esbjerg (S)
 1973–1978: Jens Mathiasen, Herning (V)
 1978–1979: Henning Rasmussen, Esbjerg (S)
 1979–1982: Thorkild Simonsen, Aarhus (S)
 1982–1986: Evan Jensen, Lejre (V)
 1986–1992: Thorkild Simonsen, Aarhus (S)
 1992–1994: Hilmar Sølund, Herning (S)
 1994–1998: Evan Jensen, Lejre (V)
 1998–2002: Anker Boye, Odense (S)
 2002–2006: Ejgil W. Rasmussen, Gedved (V)
 2006–2010: Erik Fabrin, Rudersdal (V)
 2010–2012: Jan Trøjborg, Horsens (S)
 2012–2014: Erik Nielsen, Rødovre (S)
 2014–2018: Martin Damm, Kalundborg (V)
 2018–2022: Jacob Bundsgaard, Aarhus (S)
 2022–2026: Martin Damm, Kalundborg (V)

Referanser

Eksterne lenker
 

Danske organisasjoner
Etableringer i 1970
Eid kirke (Rauma)

Det er flere kirker i Norge med navnet Eid kirke.

Eid kirke er en langkirke i Eidsbygda i Rauma kommune i Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Indre Romsdal prosti i Møre bispedømme.

Kirken ble bygd i 1797 (trolig innviet 31. juli 1797), og er av treverk, og har 200 plasser. Den er påbygd to ganger, i 1872 og 1874, da ble den blant utvidet ved at koret ble inkludert i kirkeskipet samtidig som et nytt kor og lite sakristi ble bygd til mot øst. Opprinnelig var tårnet midt på kirken, men ble ved ombyggingen 1872-1874 flyttet til taket av våpenhuset. I 1862 ble Eid eget prestegjeld og kirken ble fra da av hovedkirke.

Kirkestedet er nevnt første gang i 1440, også nevnt i Trondhjems reformats 1589, men trolig kom den første kirken på 12-1300-tallet. Det skal da ha vært en stavkirke. På 1700-tallet skal kirken ha vært «brøstfeldig» (forfallen, skrøpelig).

Den eldste klokken er fra 1751, ny klokke ble anskaffet i 1947.

Interiøret
Altertavlen er fra 1660, i alle fall står dette årstallet på tavlen, og den er trolig laget av samme kunstner som laget altertavle til Haram kirke. Den ble restaurert av Ragnvald Einbu i 1916.

Døpefonten er gammel og kommer fra Lesja. Den har årstallet 1519.

Gamlekirken hadde et antemensale fra omkring år 1275 med 12 motiv fra Jesu liv. Dette havnet i Bergen Museum i 1840-åra. Det er et av det mest verdifulle kunstverket i landet fra middelalderen.

Et antependium fra 1677 som stod i gamlekirken, er nå på Norsk Folkemuseum i Oslo. Det er i svært dårlig tilstand. Antependiet ble donert av «sølvfuten» på Gjermundnes, Ivar Andersen, og kona Anna Munthe, datter av Ludvig Munthe (biskop). De donerte trolig også en sølvkalk og prekestolen.

Kilder
 Thaule, John Ove; Ubostad, Ingar; Pedersen, Bjørn. 1990. Kyrkjene våre i Ei bok om Rauma, Rauma Kommune. s 207-210

Eksterne lenker 
 
 Altertavle Eid kirke, foto Digitalt museum
 

Kirker i Rauma
Kirker i Indre Romsdal prosti
Kulturminner i Rauma
Norske kirker fra 1797
Svend Karlsen

Svend Viking Karlsen (født 6. oktober 1967 i Drammen, Buskerud) er en norsk tidligere strongman, styrkeløfter og kroppsbygger. Han er mest kjent for å ha vunnet strongman-konkurransen Verdens sterkeste mann i 2001. Karlsen var gift med nå avdøde Lene Alexandra Karlsen, som han har sønnen Svend Alexander sammen med. Tidligere var han sammen med den jevnaldrende kroppsbyggeren Nanna Bjone.

Biografi 

Svend Karlsen ble født 6. oktober 1967, og vokste opp i Krokstadelva utenfor Drammen. Senere har han bodd ti år i Kristiansand, før han flyttet tilbake til Krokstadelva. Karlsen slo for alvor gjennom i styrkeløft da han som 18-åring i løpet av første halvår 1986 vant gull i både junior-NM og nordisk juniormesterskap, vant sølvmedlaje i senior-NM, og vant bronsemedalje i junior-EM. Han var opprinnelig med i troppen som 6. september 1986 skulle reise til junior-VM i India, men Norges Idrettsforbund fikk mistanke til ham etter å ha mottatt tips om at han hadde brukt anabole steroider. Han ble derfor innkalt til dopingprøve 22. august 1986. Dopingprøven var positiv, og Karlsen fikk en to års utestengelsesdom fra NIF. Mens Karlsen var utestengt for doping, meldte han seg på Stavanger Grand Prix i kroppbygging, som skulle gå av stabelen 9. april 1988. Da det ble oppdaget at han var utestengt for dopingmisbruk fikk han ikke delta.

Etter utestengelsen gjorde Karlsen comeback i styrekløft i 1989, hvor han som 21-åring vant NM-gull i sin vektklasse, samt kongepokalen for beste løfter uavhengig av vektklasse. Under NM satte han bl.a. verdensrekord for juniorer med 350 kg i markløft. Karlsen vant deretter bronsemedalje i junior-VM og junior-EM, og kom på 4.-plass i senior-EM, før han la styrkeløft på hylla for å satse på kroppsbygging. Han ble norgesmester i kroppsbygging allerede i 1990, og fortsatte med gode plasseringer både nasjonalt og internasjonalt.

Resultater og meritter i strongman

Norges sterkeste mann

Nordens sterkeste mann

Europas sterkeste mann

Verdens sterkeste mann

Arnold Strongman Classic

Resultater og meritter i styrkeløft

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske kroppsbyggere
Norske styrkeløftere
Strongmen
Personer fra Nedre Eiker kommune
Dopingsaker i styrkeløft
Kongepokalvinnere i styrkeløft
Geiranger kirke

Geiranger kirke er en åttekantet kirke fra 1842 i Stranda kommune i Møre og Romsdal fylke. Byggverket er i tømmer og har 114 sitteplasser. Arkitekt for kirken var Hans Klipe.

Geiranger kirke er sognekirke i Geiranger menighet i Austre Sunnmøre prosti, Møre bispedømme.

Dagens kirke er den tredje på stedet. Det har trolig vært kirke der siden rundt 1450 og den er nevnt første gang i Trondhjems reformats 1589. Den er også omtalt i 1665, 1709 og 1722. Koret og skipet var «halvt af stav og halvt af tømmer», halve taket ble rasert av storm i 1720. Den første kirken ble revet i 1742 og i 1744 sto ny kirke ferdig. Det var en korskirke 
som brant ned 2. juli 1841.

Kirken er smykket ut av treskjærer Einar Flydahl i anledning kirkens hundreårsjubileum. Altertavlen er skåret av Flydal og malt av Harald Brun i 1902, og forestiller Kristus som trøster. Kirkeklokken er fra 1899 og orgelet fra 1964.

Bilder

Referanser

Eksterne lenker
 

Kirker i Stranda
Kirker i Nordre Sunnmøre prosti
Oktogonale kirker i Norge
Kulturminner i Stranda
Norske kirker fra 1842
Jackpot

Se Jackpot (andre betydninger) for andre betydninger av Jackpot.

Ordet jackpot stammer opprinnelig fra et poker-spill, hvor et par knekter behøvdes for å åpne «potten» og starte budgivningen.

Ellers brukes ordet om ekstra store premier i pengespill. I Norsk Tippings lotterier (Lotto, Viking Lotto, Joker, Tipping og Extra) blir det jackpot om ingen vant forrige runde, og premien overføres til neste uke. Jackpot er også en fast stor premie i spilleautomater.

Historie 
Så langt tilbake som på 1820-tallet var poker et spill hvor bare 4 personer kunne spille samtidig, samt at bare 20 av kortene i kortstokken ble brukt. I løpet av de neste tiårene utviklet imidlertid spillet seg og hele kortstokken på 52 kort ble da tatt i bruk, og på denne måten kunne enda flere spillere spille samtidig. På 1860-tallet gjennomgikk pokerspillet en forbedring som førte til at jackpot-begrepet dukket opp. En regel som innebar at man måtte ha en hånd som hadde minst to knekter før man kunne komme med en innsats ble innført. Hvis en spiller alene hadde en slik hånd vant han de akkumulerte og innledende innsatsene som lå i potten. Ettersom knekt på engelsk er 'Jack' og en pott er 'pot' ble begrepet jackpot raskt etablert.

Bruk i språket 
Ordet «jackpot» har siden sin opprinnelse vært koblet til gambling, men brukes nå bredere enn hva som opprinnelig var tilfellet. I dag brukes i all hovedsak «jackpot» om spesielt store gevinster innenfor gambling og spill.  «Jackpot» kan også brukes som et uttrykk, omtrent som «bingo», og «Jackpot» brukes som regel om noe uventet, mens «bingo» ofte er forutsett.

Referanser 

Kortspill
Hasard
Engelske ord og uttrykk
Sankt Jetmund kirke

Sankt Jetmund kirke er en langkirke fra rundt 1155 på Åheim i Vanylven kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme.

Byggverket er i marmor og stein. Kirken ble revet i 1863, men gjenreist fra 1937 og vigslet på nytt i 1957. Steinen var spredd rundt i bygda og hadde vært benyttet i forskjellige bygg. Den måtte samles inn igjen før kirken ble bygget opp igjen på de gamle murene som sto tilbake. Det var laget skisser av kirken før den ble revet. Arkitekter ved gjenoppbyggingen var Johan Lindstrøm og Cato Engen.

Sankt Jetmund er et norsk navn på den engelske helgenen Edmund martyren.

Litteratur

Eksterne lenker
 
 

Kirker i Vanylven
Kulturminner i Vanylven
Kirker i Søre Sunnmøre prosti
Norske kirker fra 1100-tallet
Fredete byggverk i Møre og Romsdal
Fosnes kapell

Fosnes kapell er et lite kapell i Fosnesvågen nordøst på Jøa i Namsos kommune i Trøndelag. Kapellet ligger ved Fosnes gamle kirkegård, er i tre og har omtrent 45 plasser. Fosnes gamle kirkegård er fortsatt i bruk.

Den gamle kirkeplassen i Fosnes lå i Fosnesvågen og Fosnes kirke skal ha blitt reist rundt år 1250. Etter at Fosnes kirke i 1896 brant ned for tredje gang, ble det debatt om hvor kirken skulle settes opp igjen. Man kom frem til at den nye sognekirken, Dun kirke, skulle settes opp på Dun, midt på Jøa.

Det blir holdt gudstjeneste på den gamle kirkeplassen hver Olsok.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kirker i Namsos
Kirker i Namdal prosti
Norske kirker fra 1926
Kulturminner i Namsos
Fosnes
Morten Ramm

Morten Ramm (født 16. juli 1978 i Tønsberg) er en norsk tekstforfatter, komiker, gjøgler og skuespiller.

Han debuterte i programserien Manshow på TV 2 Zebra i 2006. Her var han med i redaksjonen og hadde egne stunt-reportasjer. Han fungerte også som sidekick for programleder Håvard Lilleheie i studio. Han er også med i Torsdag kveld fra Nydalen. Han er kjent for rollene sine DJ Dan og Tommy P. 

I 2007 var Ramm med i Rikets Røst med egne reportasjer og på Manshow på TV 2 nett-tv. I 2008 var han igjen med i Manshow og som stuntreporter i Torsdagsklubben på TV 2. I 2008 vant han prisen årets nykommer under Komiprisen 2008.

Har også hatt scenenavnet Dice som frontfigur i bandet Yatzi. Bandet var basert på 1990-tallets teknobølge. Høsten 2008 var Ramm aktuell på VGtv med daglige korttriks. Programmet hadde navnet Magiske Morten.

Høsten 2009 var også han med i konkurransen Camp Senkveld i programmet Senkveld med Thomas og Harald på TV 2.

I 2014 var han med i påskekrimserien Toget - På sporet av en morder sammen med John Brungot. Ramm hadde rollen som Svenn i filmen Jakten på Berlusconi fra 2014.

I 2017 ble han verdensmester i brennevin på International Wine and Spirits Competition (IWSC) i London med sin kremlikør dRAMM.

Samme år startet han humornettsiden Humornieu, der han selv og flere unge komikere laster opp sketsjer og humorinnslag. Sammen med Einar Tørnquist medvirket han i TV 2-serien Ramm og Tørnquist redder Norge (2016–2018) hvor de to reiste rundt til forskjellige steder i Norge for å hjelpe små forretninger i kampen mot kjøpesentre og store kjeder.

I 2019 startet han podkasten Må på behandling sammen med Vegar Tryggeseid. 

I 2020 startet han podkasten  Morten Ramm lar kakla gå... til du sovner

Ramm er også deltaker i podkasten og nettprogrammet Enkel Servering, sammen med Martin Sleipnes og Ole Soo.  Enkel Servering

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Programledere for TV 2
Personer fra Tønsberg kommune
Norske komikere