«Gribshunden»

«Gribshunden», også kjent som «Gribshund» eller «Griffen» fra krøniker, var et stort orlogsskip i den danske kongelige flåten fra 1486 til 1495.

Den danske orlogsflåten som en permanent flåteorganisasjon til tjeneste for den danske kongemakten ble grunnlagt av konge Hans i 1509, men med en forhistorie tilbake til 1480-årene. Hans som overtok tronen som konge av Kalmarunionen i 1483, gjorde krav på den svenske delen av unionen. Han hadde allerede forstått viktigheten av en orlogsflåte som et maktinstrument for opprettelse av unionen og som pressmiddel mot den svenske opposisjonen. Noen av de første flåtelister i Danmarks historie var oppstått av denne situasjonen fra 1483 til 1497, og den første var fra året 1487.

«Griffen» 
Flåtelisten fra 1487 som også var et regnskap over skipene under ekspedisjonen til Gotland, oppga skipsnavn på tolv skip hvorav den neste største var «Griffen» med en besetning på 30 «skipsmenn» som mottok lønn for deres tjeneste. To av disse var skipsførere eller skippere. Dessuten utgjorde den kongelige flåten en del av den samlede krigsflåten på 29 til 40 fartøyer i ekspedisjonen til Gotland.

Med i regnskapet var tilleggsopplysninger bevart om en reparasjon på «Griffen» i Garbehavnen på Gotland; 2 mark var utbetalt for arbeidet. Skroget skal ha fått lekkasjeskader.

«Griffen» som også var identifisert som «Gribshund» eller «Gribshunden», var stundom brukt som flaggskip med kongen ombord, og et brev datert 16. mai 1486 forteller om beskyttelse av innbyggerne i den norske provinsen Jemtland, var signert: «In navi nostra Griffone». Navnet på dette skipet indikerte at det kan ha vært bygget på foranledning av kong Hans.

I 1491 foretok kong Hans en reise til Norge ombord på «Griffen», hvilket ses av et brev av juni 1491 fra København: «på vort skib Griffen i Øresund». Skipperen ombord på dette skipet var formodentlig Axel Lagesen.

I 1493 dro dette skipet på nytt til et annet land, da en ekspedisjon på flere skip deriblant «Svanen» og «Griffen» var sendt til England med kansler Johan Jepsen og hans følge ombord for å besøke den engelske kongen. Uten at man kunne bringe fram skipsnavnet, var et av skipene i denne eskadren utrustet med 68 «bøsser», småkalibret skyts. Om det var «Griffen» eller «Svanen», er ikke kjent.

Forliset 
Kongen kom med en eskadre i året 1495 til Blekingekysten underveis til et møte med det svenske riksrådet i Kalmar. Utenfor Ronneby brøt en brann ut på «Griffen», som straks etterpå ble evakuert. Flere omkom da skipet sank. To samtidige skildringer er blitt bevart, en av Tyge Krabbe og en av Arlid Huitfeldt. 

Disse to beretninger om forliset forklarte hvor skipet gikk tapt, den lokale fjorden utenfor Ronneby som het Ekösund.

Sturekrøniken og den lübske krøniken av Reimar Koch mente «Griffen» hadde forulykket i Kalmarsund, men beretninger av Krabbe og Huitfeldt, bekreftet av Danzigerkrøniken, vil at skipet hadde sunket i Ekösund utenfor Ronneby. Opplysningen om 150 mann ombord kan være om disse som hadde omkommet. Huitfeldt og Sturekrøniken hevdet at skipet var en karavell, dermed et kravellbygd storskip. Men begge kilder var bearbeidet i senere tid, og var dermed ikke helt pålitelige.

Vraket ved Stora Ekön 
Den lokale dykkerklubben «Doppingarna» oppdaget et fartøysvrak nord for Stora Ekön i Ronneby skärgård i 1990-årene, og i vinteren 2000-2001 ble Kalmar läns museum kontaktet av Jonas Thörngren fra klubben. Thörngren har lagt fram fotografiske bevis på funnet av merkelige gjenstander som minner om uthulte stokker, som etter hvert viste seg å være lavetter for bakladeskyts fra senmiddelalderen og renessansen (1450 til 1550). Et slikt bakladeskyts i smijern kalles også «kammerskyts» med kamre i bakstykket.

De første marinarkeologiske undersøkelser ble gjennomført i høsten 2001, deretter begynte flere års arbeid på funnstedet Ekösund ved innløpet til Ronnebyfjärden. Skipsvraket lå på ti meter dybde med slagside på styrbord. De første undersøkelsene avdekket deler av babordssiden og akterstavnen, og elleve affutasjer etter kanonene var funnet sammen med et ankerklyss i stor størrelse.

Den dendrokronologiske dateringen av vraket ble foretatt med ni prøver fra trematerialet, som viste at trær som var brukt for byggingen, var felt i september 1482 til mai 1483.

Spantene ble ikke godt nok undersøkt i første omgang, men funn av spor etter klinkbygging tyder på at storskipet kan være klinkbygd. Senere i 2006 ble det gravd ut en sjakt i akterskipet, og det ble oppdaget at underdelen av skroget er kravellbygd, mens overdelen er klinkbygd. En hypotese om denne merkelige oppdagelsen, antyder at underdelen var påbygget som «klavert» med ekstra bordlegning i kravell.

Bare en del av babordssiden med synlige spanter samt akterstevnen var synlig, opptil 20 meter i lengde. Basert på observasjon av spantene konkludert man at skipet var opptil 10 meter bredt, og dermed kan være opptil 30 meter langt.

I august 2015 ble skipets gallionsfigur i form av at sjøuhyre hevet fra havbunnen.

Referanser

Litteratur 
 Jørgen H. Barfod, Flådens fødsel, 1990 ISBN 87-87720-08-6

Eksterne lenker 
 Ett skeppsvrak i Ronneby skärgård fra 2002

Forliste skip
Marinarkeologi i Sverige
Skip fra 1400-tallet
Dansk-norske krigsskip
Artikler i sjøfart-prosjektet