alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Truls Mørk

Truls Olaf Otterbech Mørk (født 25. april 1961 i Bergen) er en norsk cellist.

Bakgrunn og utdannelse 
Mørk ble født i Bergen, og fikk sin første musikalske undervisning av sin far. Senere har han studert under blant andre Frans Helmerson ved Sveriges Riksradios Musikkskole, Heinrich Schiff og Natalia Schakowskaya.

Karriere 
Mørk ble første skandinaviske finalist og prisvinner ved Tsjajkovskij-konkurransen i Moskva i 1982. Blant andre utmerkelser han har mottatt er førsteplass ved Cassadó-konkurransen i Firenze i 1983, UNESCO-prisen ved Eurovisions konkurranse i Bratislava samme år, 2. pris ved Naumberg-konkurransen i New York i 1986, Grammy-pris for sin innspilling av Brittens cellosuiter 1–3 i 2002, samt en rekke spellemannpriser. Høsten 1998 ble Truls Mørk utnevnt til ridder av første klasse av St. Olavs Orden.

I tillegg til solokarrieren er Mørk også en profilert kammermusiker, og blir regelmessig invitert til store kammermusikkfestivaler over hele verden. Ved siden av oboisten Gregor Zubicky, var Truls Mørk initiativtaker og kunstnerisk leder for Kammermusikkfestivalen i Stavanger fra 1991 til 2003.

Mørk er også professor ved Norges musikkhøgskole.

Instrument 
Truls Mørk spiller på en Domenico Montagnana-cello (Venezia, 1723), som eies av SR-bank i Stavanger.

Sykdom 
I april 2009 ble Mørk rammet av betennelse i sentralnervesystemet, antagelig forårsaket av flåttbitt han fikk i USA i 2006. Høsten 2009 uttrykte han bekymring for at han kanskje aldri mer vil kunne spille cello.
Den 9. desember 2010 gjorde han imidlertid come-back på konsertscenen i Liederhalle i Stuttgart med Radio Sinfonieorchester Stuttgart. Dirigent under denne konserten var Herbert Blomstedt.

Priser og utmerkelser 
 Spellemannprisen 1991 sammen med pianist Håkon Austbø i klassen kammermusikk for Verker av Franck, Chausson, Debussy, Poulenc
 Spellemannprisen 1992 med Det Norske Kammerorkester og dirigent Iona Brown i klassen orkestermusikk for Joseph Haydn; Cello-konserter
 Spellemannprisen 1993 med Oslo Filharmoniske Orkester og dirigent Mariss Jansons i klassen orkestermusikk for Dvorák; Cello-konsert/Tsjaikovskij; Rokokko-variasjoner
 Spellemannprisen 1995 med London Philharmonic Orchestra‎ og dirigent Mariss Jansons i klassen orkestermusikk for Sjostakovitsj: cellokonserter
 Gammleng-prisen 1998 i klassen klassisk
 Spellemannprisen 1999 i klassen klassisk musikk for Elgar; Cellokonsert og Britten; Cellosymfoni
 Anders Jahres kulturpris 1999
 Lindemanprisen 2000
 Medlem av Kungliga Musikaliska Akademien 2009

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Engelsk intervju med Truls Mørk

Norske cellister
Norske musikkprofessorer
Riddere av 1. klasse av St. Olavs Orden
Vinnere av Spellemannprisen
Fødsler i 1961
Anders Jahres Kulturpris
Bohêmbud

«Bohêmbud», eller «Bohêmens ni bud», er et ofte sitert tekststykke fra bohêmmiljøet i Kristiania:

 Du skal skrive dit eget liv.
 Du skal overskjære dine familjerødder.
 Man kann seine Eltern nie schlecht genug behandeln. [Man kan aldri behandle sine foreldre dårlig nok.]
 Du skal aldri slaa din næste for mindre enn fem kroner.
 Du skal hade og foragte alle bønder, saasom: Bjørnstjerne Bjørnson, Kristofer Kristofersen og Kolbenstvedt.
 Du skal aldri bære celluloidmansjetter.
 Aflad aldri med at gjøre skandale i Chria. theater.
 Du skal aldri angre.
 Du skal ta live a dei.

Stykket ble trykt i bladet Impressionisten nr. 8 i februar 1889 og er ofte kreditert Hans Jæger. Imidlertid skriver bl.a. Ketil Bjørnstad i den biografiske romanen Jæger - en rekonstruksjon (s. 550)  at bladets utgivere, Johan Collett Michelsen samt Oda og Christian Krohg, selv skrev teksten som en parodi på Jæger, som de da var i krangel med. 

Litteratur
Norsk litteratur
Gustav Hertz

Gustav Ludwig Hertz (født 22. juli 1887 i Hamburg, død 30. oktober 1975 i Berlin) var en tysk fysiker, professor og nobelprisvinner.

Liv og virke 
Hertz ble født i Hamburg og studerte ved Universitetet i Göttingen, München og Berlin frem til han ble uteksaminert i 1911. I 1913  begynte han som forskningsassistent ved Universitetet i Berlin, men ble tvunget til å forlate tjenesten alt året etter på grunn av første verdenskrig. Under krigen ble Hertz alvorlig skadet, men kunne fremdeles vende tilbake til Berlin i 1917, der han fikk tjeneste som privatdosent. Mellom 1920 og 1925 jobbet han i fysikklaboratoriet ved Philips' lampefabrikk i Eindhoven.

I 1925 ble Hertz valgt til professor og sjef for Instituttet for fysikk ved universitetet i Halle, hvor han ble frem til 1928 da han flyttet tilbake til Berlin for å bli sjef for Instituttet for fysikk ved Technische Hochschule Berlin. Av politiske grunner forlot han den akademiske verden i 1935 for å heller virke i industrien  gjennom sin tjeneste som sjef for Siemens' forskningslaboratorium.

Ved andre verdenskrigs slutt i 1945, havnet Hertz i Sovjetunionen. Der jobbet han frem til 1954 da han fikk jobb ved Instituttet for fysikk ved Karl-Marx-Universität i Leipzig. Her ble han frem til han gikk av med pensjon.

Hertz mottok Nobelprisen i fysikk i 1925 sammen med professor James Franck for deres oppdagelse om de lover som styrer ved en kollisjon mellom et elektron og et atom (Franck-Hertz-eksperiment).

Han var nevø av fysikeren Heinrich Rudolf Hertz og far til Carl Hellmuth Hertz.

Referanser

Eksterne lenker 

Tyske fysikere
Tyske professorer
Tyske nobelprisvinnere
Nobelprisvinnere (fysikk)
Personer fra Hamburg
Jon Almaas

Jon Almaas (født 29. august 1967 på Stabekk i Bærum) er en norsk programleder som ledet NRKs humorprogram Nytt på nytt fra 1999 til 2016. Han har siden 2017 ledet programmet Praktisk info med Jon Almaas på TVNorge. Han har også spilt en sentral rolle i komiserien Side om side på NRK. Han har blitt kåret til beste mannlige programleder under Gullruten fire ganger og fikk Lytterprisen fra Riksmålsforbundet i 2002.

Liv og virke

Bakgrunn
Slektsnavnet Almaas kommer fra Høylandet i tidligere Nord-Trøndelag. Hans halvsøster, Astrid Nylander Almaas, er lege og deltaker i Hva feiler det deg? på NRK1.

Jon Almaas gikk på Rudolf Steiner-skolen i Oslo, og har gjerne tatt opp sin steinerskolebakgrunn på Nytt på nytt. Han har en amerikansk bachelorgrad i international business fra 1992.

TV-karriere 
Jon Almaas startet sin TV-karriere i programmet Rik og berømt på TV3 hvor han leste kommentarene sammen med Solveig Otnes. Før det hadde han faste innslag i samlivsprogrammet Direkte sexy som gikk på NRK2 i 1998. Han begynte i NRK i 1994 som redaksjonsassistent. I NRK Troms tilbrakte han årene 1995–1997 som produsent for Ja takk, begge deler, Krakk og Helg i solnedgang. I denne perioden jobbet han også som skuespiller i produksjonene. Deretter gikk veien til NRK Marienlyst igjen, hvor han var produsent for ungdomsprogrammene Go' elg og Newton i 1997–1999. 

I 1999 ble han programleder for det nystartede humorprogrammet Nytt på nytt på NRK1. Programmet oppnådde stor suksess og han ledet det frem til Bård Tufte Johansen overtok som programleder i 2017. 

I 2001 var han én av to programledere for Spellemannprisen, og i 2009 ledet han Komiprisen 2009 på Edderkoppen teater.

TVNorge 
Almaas sluttet i NRK 2016 og meldte overgang til TVNorge. Der har han blant annet ledet sitt eget program, Praktisk Info med Jon Almaas, og spørreprogrammet Alle mot alle sammen med Henriette Steenstrup. I 2020 deltok han i og vant kjendisversjonen av 71° nord. Der møtte han Erik Follestad som han året etter laget et nytt program med, Folle og Almaas bygger hus.

I 2022 skal Almaas delta i 71° nord - team, en ny variant av kjendisutgaven til 71 grader nord.

Priser og nominasjoner 
 Gullruten 2002 i klassen beste mannlige programleder for Nytt på nytt
 Lytterprisen fra Riksmålsforbundet i 2002
 Gullruten 2003 i klassen beste mannlige programleder for Nytt på nytt
 Nominert til Gullruten 2004 i klassen beste mannlige programleder for Nytt på nytt
 Nominert til Gullruten 2006 i klassen beste mannlige programleder for Nytt på nytt
 Gullruten 2011 i klassen beste mannlige programleder for Nytt på nytt
 Nominert til Komiprisen 2012 i klassen årets morsomste for Nytt på nytt
 Nominert til Gullruten 2014 i klassen beste mannlige programleder for Nytt på nytt
 Nominert til Gullruten 2020 i klassen beste programleder – underholdning for Praktisk info med Jon Almaas
 Gullruten 2022 i klassen beste programleder - underholdning for Alle mot alle (med Solveig Kloppen)

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Historien om Jon – nrk.no

Norske komikere
Programledere for NRK
Vinnere av Gullruten for beste programleder
Personer fra Bærum kommune
Lytterprisen
71° nord-deltakere
IChat

iChat, også referert til som iChat AV, er en klient for «direktemeldingstjeneste» (eng: instant messaging) med støtte for audio- og videokonferanse. Programmet følger med Mac OS X 10.2 og nyere.

iChat AV støtter meldingstjenesten AOL Instant Messaging, og gir dermed Macbrukere mulighet til å holde videokonferanser med Windowsbrukere, og vica versa. Apple har også lagd et eget webkamera, iSight, som fungerer sømløst sammen med iChat. Én videokonferanse kan ha opptil fire brukere. iChat er nå erstattet av Facetime i nyere Mac OS X.

Versjoner

iChat 1.0
iChat 1.0 fulgte med Mac OS X 10.2
støtter både AOL og .Mac kun med tekstsamtaler

iChat 2.0
iChat 2.0 fulgte med Mac OS X 10.3. Det støttet lyd og videosamtaler. iChat kunne ha videosamtaler med windowsbrukere som hadde AOL 5.

iChat 3.0
iChat 3.0 fulgte med Mac OS X 10.4. Det støttet opptil 4 brukere i samtidig videosamtale og lydkonferanse med 10 brukere. Videokvaliteten ble også bedre de begynte å bruke codecen H.264/AVC. Det hadde også støtte for jabber som gjør det mulig å bruke f.eks Google Talk

iChat 4.0
iChat 4.0 følger med Mac OS X 10.5
Nye funksjoner:
iChat Theater lar brukerne dele filer som er støttet av hurtigvisning, inkludert bilder, Keynote-presentasjoner og filmer over en videochat. 
"Bakgrunner" tillater brukere å sette inn filmer eller bilder som bakgrunn i videochatter. 
Mulighet for bruk av Photo Booth-effekter i live videochat,
Skjermdeling med to brukere av Mac OS X Leopard gir mulighet til kontroll over det samme skrivebordet og samarbeid. 
Mindre funksjonene i iChat 4.0 inneholder flere pålogginger, animerte ikoner,  og faner i chatvinduet.

Eksterne lenker
 

Lynmeldingsprogrammer
Apple-programvare
NO

NO eller no kan referere til:

I kjemi
 No, Nobelium
 NO, Nitrogenmonoksid

Annet
 No (japansk teaterform)
 .no – Norges nasjonale toppnivådomene
 nummertegnet № (U+2116)
 Dr. No (figur) fra den første James Bond-filmen
 No, chilensk film fra 2012.
Gniezno

Gniezno (tysk Gnesen) er en by som ligger cirka 50 km øst for Poznań, omtrent i sentrum av det storpolske voivodskap i Polen. Cirka 73 000 innbyggere lever i byen. Gniezno var det politiske sentret til piastene som skapte staten Polen, og dermed Polens første hovedstad.

Vennskapsbyer  
Anagni, Esztergom, Falkenberg, Radviliškis, Saint-Malo, Speyer, Roskilde, Uman, Veendam

Eksterne lenker 
 

Byer i det storpolske voivodskap
Buddhistforbundet

Buddhistforbundet er et buddhistisk trossamfunn som samler forskjellige norske buddhistiske organisasjoner. Buddhistforbundet ble registrert som trossamfunn i 1979. 1. januar 2002 hadde Buddhistforbundet 8071 medlemmer (hvorav 920 etnisk norske) og ni underorganisasjoner. 

Buddhistforbundet er medlem av Samarbeidsrådet for tros- og livssynssamfunn.

Underorganisasjoner
 Dharmagruppen
 Dharma Sah
 Den vestlige buddhistordens venner
 Rinzai Zen Senter
 Karma Tashi Ling
 Den thailandske buddhistforening
 Den vietnamesiske buddhistforening
 Stavanger buddhistiske forening
 Tisarana
 Buddhasana

Eksterne lenker
 Forbundets nettside

Buddhisme i Norge
Norske religiøse organisasjoner
Etableringer i 1979
0

Denne artikkelen er om årstallet 0. For tallet 0, se artikkelen null

År 0 er et anakronistisk begrep som i nyere tid gjerne brukes om starten på en tidsregning, men som ikke ble anvendt den gang de gjeldende tidsregninger ble innført, idet tallet 0 ennå ikke var i alminnelig bruk, selv om man kjente til idéen på 560-tallet da årsregning etter Kristi fødsel le innført. Både grekere og romere kjente  til størrelsen 0 allerede 500 fKr., men man anså at  0 ikke hadde noen betydning.  Året før år 1 er for eksempel i den kristne kalenderen år 1 f.Kr., og ikke år 0. Når begrepet år 0 brukes er det ofte ikke for å angi det bestemte årstallet som var like før år 1, men for å markere begynnelsen på en epoke, en viktig hendelse. I vitenskapelig sammenheng, især i astronomi, har år null i flere hundre år blitt brukt om året som refereres til som år 1 før Kristus i historisk tid. Den internasjonale standard for tidsdata, ISO 8601:2004, opererer likeledes med et år null. I historiefaget brukes derimot aldri år 0. Således angis mordet på Cæsar alltid til år 44 f.Kr., aldri til år 43 f.Kr., og slaget ved Salamis angis alltid til 480 f.Kr., aldri til 479 f.Kr., og så videre.

I 1999 utløste dette en diskusjon om når man skulle feire overgangen til det nye årtusenet. For de fleste var det naturlig å feire dette i overgangen mellom 1999 og 2000, ettersom det er da tallene gjør et sprang. Men siden det ikke finnes noe år 0, var det på det tidspunkt kun gått 1999 år siden det angivelige tidspunkt for Kristi fødsel, og det tredje årtusen begynte derfor egentlig i overgangen mellom 2000 og 2001. En del mente derfor at det heller burde feires et år senere. Alle offisielle feiringer ble lagt til 1999/2000-overgangen, men året etter fant det sted en rekke uoffisielle feiringer av inngangen til et nytt årtusen.  

Det finnes en presedens for denne diskusjonen; ved inngangen til det 20. århundre varierte det mellom forskjellige land når man feiret begivenheten. I flere land valgte man å legge den offisielle markeringen til 1900/1901-overgangen, det vil si da 1900 år hadde gått. Det er også påfallende at det i Norge ble avholdt folketellinger i 1701, 1801 og desember 1900.

Se også
 Jesus Kristus
 Kalender
 Gregoriansk kalender
 Jødisk kalender
 Kinesisk kalender
 Islamsk kalender

Årstall
Svendborg

Svendborg er den nest største byen på Fyn i Danmark, med et innbyggertall på  (2013). Den ligger i Svendborg kommune og hører til Region Syddanmark.

Kjøpstadens eldste bevarte privilegium ble utstedt i 1253 under Valdemar Seier.

Byens eldste verdslige bygning er det nåværende museum, Anne Hvides Gaard, som ble oppført omkring 1560-1570. Huset er fredet.

Danmarks største virksomhet har sin opprinnelse i Svendborg, hvor kaptein Peter Mærsk Møller og sønnen Arnold Peter Møller i 1904 kjøpte et brukt dampskip og dannet A/S Dampskibsselskabet Svendborg, som i 2003 ble fusjonert med Dampskibsselskabet af 1912 A/S under navnet A.P. Møller – Mærsk.

Vennskapsbyer 
  Kuopio
  Aasiaat
  Bozhou
  Bodø
  Stezyca
  Dolny Kubin
  Braintree
  Jönköping
  Stralsund

Se også 
 Tåsinge
 Thurø
 Drejø
 Hjortø
 Skarø
 Svendborgsundbroen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Sydfyns Turistbureau

Byer i Region Syddanmark
Svendborgs geografi
Langeland

Langeland er en øy i Langelandsbæltet, eller den sydlige del av Storebælt i Danmark. Den ligger mellom Fyn, Tåsinge og Ærø i vest og Lolland i øst. Øya er 52 km lang og opp til 11 km bred, og har et samlet areal på 284 km².  Rudkøbing er Langelands største by, andre større byer er Bagenkop, Lohals, Spodsbjerg, Tranekær og Tullebølle.

Langeland er landfast med Fyn via en bro fra Rudkøbing til Siø og en demning fra Siø til Tåsinge, som igjen er forbundet med en bro til Svendborg.

Det går to fergeruter fra øya:
 Fra Rudkøbing til Marstal på Ærø.
 Fra Spodsbjerg til Tårs på Lolland.

Tidligere gikk det også en fergerute mellom Bagenkop på Sydlangeland og Kiel i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. Denne ble nedlagt i 2003, etter flere redningsforsøk.  Fergeruten var viktig for turistnæringen i området. Det økonomiske grunnlag forsvant med opphøret av den tollfrie handelen i EU.

Se også 
 Tranekær kommune
 Rudkøbing kommune
 Sydlangelands kommune
 Langeland (Kongsvinger)

Eksterne lenker 
 
 Langeland Atlas
 Langeland-info.dk

Øyer i Region Syddanmark
Langelands geografi
Øyer i Storebælt
Holstebro

Holstebro er en innlandsby, stasjonsby og tidligere kjøpstad i det nordlige Vestjylland i Danmark. Den ligger i Holstebro kommune, Region Midtjylland, og har  (2013) innbyggere. Den er administrasjonssenter i kommunen.

Bybildet i Holstebro er preget av en rekke moderne skulpturer.

Historie 
Byen har oppstått som et vadested over Storåen. Senere er stedet blitt et brosted – herav kanskje navnet. Byen nevnes ved navn første gang 
i et brev fra  1274. Eldste kjente privilegiebrev er fra 1552, men de eldste kjøpstadrettigheter kjennes ikke, da det var ni branner mellom 1552 og 1734 og
dokumentene gikk tapt sammen med nesten alle gamle bygninger.<ref name=Olsen65>Danmarks købstæder side 65</ref>

 Geografi og samfunn 
Holstebro ligger 14 km syd for Struer. Elven Storå renner gjennom byen. 

Det er en betydelig handelsby med et nett av gågater; industrien omfatter bl.a fødevarer, jern og maskiner, tre og møbler, tekstiler og kjemisk industri. Byen har også et sentralsykehus.

Fra 1953 er Holstebro garnisonsby for Jydske Dragonregiment, med stort øvelsesterreng.

Byen har en rekke utdannelsesinstitusjoner, både gymnas, barnehageseminarium, sykepleieskole, skole for fysio- og ergoterapeuter, økonomskole, spesialarbeiderskole, høiskole, handelsskole, metallskole, teknisk skole, landbruksskole, sportscollege samt Idrætscenter Vest med 16 fotballbaner. 

I tilknytning til byen ligger også Holstebro golfbane. De lokale sportsklubbene heter Holstebro Boldklub og Tvis KFUM (Håndballklubb). Det finnes også en lokal roklubb.

 Kulturliv 
Den ombygde Holstebro-hallen fra 1966 inngår i dag i Musikteatret, Holstebro Kongres- og Kultur Center (innviet i 1991), og benyttes blant annet til teaterforestillinger, konserter, utstillinger og messer. 

Byen har et rikt kulturliv. Institusjoner som holder til i Holstebro er blant annet
 Odin Teatret og Nordisk Teaterlaboratorium for skuespillerkunst
 Holstebro Musikskole
 Peter Schaufuss Balletskole
 Holstebro Kunstmuseum med dansk og utenlandsk samtidskunst, Holstebro Museum
 Jens Nielsen og Olivia Holm-Møller-samlingen
 Hjemmeværnsmuseet
 Museum for Kleinkunst
Byens utemiljø er smykket av flere moderne kunstverker, bl.a. Giacomettis figur Kvinde på kjerre foran byens gamle rådhus, samt Frithioff Johansens permanente laserskulptur Kaos tempel på TV/MIDT-VESTs sendemast.  

Nørrelandskirken, tegnet av arkitektene Inger og Johannes Exner og innviet i 1969, er utsmykket med flere lystrær som preger kirkerommet. Trærne er laget av sølvsmeden Bent Exner. 

 Referanser 

 Litteratur 
Søren Olsen: Danmarks købstæder, 144 købstæder og andre gamle byer'', Politikens Forlag 2000, ISBN 87-567-6203-8

Eksterne lenker
 Holstebro Kunstmuseum
 Holstebro Museum
 Holstebro Turistbureau

Byer i Region Midtjylland
Holstebros geografi
Nakskov

Nakskov er Lollands største by og kjøpstad, med 12.546 indbyggere per 1. januar 2021. Den ligger innerst i Nakskov fjord på vestkysten av øya i Lolland kommune, Region Sjælland.

Tidligere var Nakskov kjent for sine mange skipsverft. På slutten av 1800-tallet etablerte den lokale forretningsmannen H. N. Andersen sjøtransportselskapet ØK (Østasiatisk Kompagni), som ble et verdensomspennende foretak. Nakskov er fortsatt en sjøfartsby, men har også mye industrivirksomhet. Blant annet ble havregrynsfabrikken OTA anlagt her; fabrikken eies idag av Nakskov Mill Foods. Også Nakskov Sukkerfabrik er en stor arbeidsgiver. Blant byens moderne, høyteknologiske virksomheter finner man Ortofon, Alfa Laval og MHI Vestas Offshore Vind. Tradisjonelt har Lolland-Falster vært Danmarks ubetinget største sukkerproduksjonsområde, ettersom det er svært gode forhold for dyrkning av sukkerroer i området. I dag kan man studere historien om egnens sukkerproduksjon på Danmarks Sukkermuseum, som åpnet dørene i Nakskov i 1999.

Selv om industrivirksomheten har vært og er viktig for byen, kan man fortsatt oppleve Nakskovs historie gjennom en rundtur i bykjernen. Flere av de gamle bygningene er bevart; det finnes blant annet eksempler på bindingsverkhus, gamle pakkhus og kjøpmannsgårder. De små gatene og stredene som løper på kryss og tvers gjennom byen påminner om byens røtter tilbake i middelalderen. Byens største kirke, Sankt Nikolai Kirke, ble oppført i begynnelsen av 1200-tallet. Det gamle kornlageret Dronningens Pakhus er fra år 1600, kjøpmannsgården Theisens Gård er fra 1786, og Det Gamle Apotek stod ferdig i 1645, og fikk et påbygg i barokkstil i 1777. I dag holder Nakskov Turistbureau til i Det Gamle Apotek. Foruten Sukkermuseet finnes det flere andre museer i Nakskov, der man kan lære om Nakskovs og Lollands historie.

Nakskov ligger like ved primærrute 9 og Tårs Færgehavn. Fra fergehavnen går det ferge til øya Langeland. Fra Nakskov sentrum er det drøyt 11 kilometer til Søllested, 27 kilometer til Maribo, drøyt 30 kilometer til Rødbyhavn, 55 kilometer til Nykøbing Falster og 160 kilometer til København. Byen fungerer som service- og handelssenter for opplandet.

Referanser

Byer i Region Sjælland
Byer på Lolland
Nyborg

Nyborg er en by på Fyn med et innbyggertall på  (2014).  Byen ligger ved Storebælt og er forbundet med Sjælland via Storebæltsbroen. Nordens eldste kongeborg i stein, fra 1170, ligger i byen. Byen fikk sitt navn da borgen var ny, tilsvarende f.eks. Newcastle upon Tyne.

Fra 1183 til 1413 var byen samlingssted for Danehoffet, som var landets lovgivende og dømmende forsamling. Den regnes derfor som Danmarks hovedstad i denne perioden. Erik Klipping utstedte den første danske håndfestning i Nyborg, og etter hans død ble morderne lyst fredløse der. Christian II ble født på Nyborg slott. 

Det meste av eldre bygninger gikk tapt under en stor bybrann omkring år 1800.

I 1939 ble Nyborg Voldspil, Danmarks eldste friluftsteater, startet gjennom et samarbeid mellom ungdomsforeningene i Nyborg.

Severdigheter
Dyrehave mølle – vindmølle av hollandsk type fra 1858, med komplett inventar.
Festningsverkene – mesteparten av festningsverkene ble demontert etter nedleggelsen av festningen i 1869, men deler av vollene og det meste av vollgravene er bevart, samt at Landporten og Jomfrutårnet står.
 Nyborg vanntårn
Museumsfærgen M/F Kong Frederik IX – utstilling om Storebæltsoverfarten.
Nyborg og Omegns Museum – lokalhistorisk utstilling i kjøpmannsgård fra 1600-tallet
Nyborg slott – godt bevart middelalderslott
Storebælt Udstillingscenter (ved Knudshoved) – utstilling om Storebæltsforbindelsen
Vor Frue kirke – fra ca. 1400

Eksterne lenker 
 Nyborg Turistbureau

Byer i Region Syddanmark
Tidligere hovedsteder
Nyborgs geografi