Oskar Schindler

Oskar Schindler (født 28. april 1908 i Zwittau i Mähren i Østerrike-Ungarn, død 9. oktober 1974 i Hildesheim i Tyskland) var en sudettysk forretningsmann som ble kjent for sin innsats for å redde sine jødiske arbeidere fra holocaust.

Hans arbeid er gjenfortalt i romanen Schindlers Ark, skrevet av Thomas Keneally, og en påfølgende film, Schindlers Liste (1993), regissert av Steven Spielberg. Det amerikanske filminstituttet har kåret Schindler til filmhistoriens 13. beste helteskikkelse.

Liv og virke

Bakgrunn 
Schindler ble født inn i en etnisk tysk (sudettysk) og velstående handelsfamilie i Zwittau, daværende Østerrike-Ungarn (nå Svitavy, Tsjekkia). Han giftet seg 6. mars 1928 med Emilie Pelzl i hjembyen Zwittau Han fikk en katolsk oppdragelse, men kom i ung alder og for en lang tid på avstand fra den religiøse trospraksis. Den fromme moren hans skal ha gremmet seg over at han - likesom hans far - som voksen gikk mindre og mindre i kirken.

Utover på 1930-tallet hadde han ulike jobber, men gikk konkurs under Den store depresjonen. Schindler ble medlem av det sudententyske partiet i 1935. Selv om han var en tsjekkoslovakisk statsborger, begynte han å arbeide for Abwehr og ble arrestert for dette i juli 1938, men ble etter Münchenavtalen i september samme år løslatt som politisk fange. 

I 1939 sluttet Schindler seg til NSDAP, og det hevdes at han fortsatte å arbeide for Abwehr og tilrettelegge for den tyske invasjonen av Polen samme år.

Som en opportunistisk forretningsmann var han blant de mange tyskerne som søkte muligheter i Polen etter det tyske felttoget i Polen i 1939.

Annen verdenskrig - Etablering i Kraków 
Oskar Schindler fikk kjøpt emaljefabrikken Pierwsza Małopolska Fabryka Naczyń Emaliowanych i Kraków billig i 1939 og gav den navnet Deutsche Emailwaren-Fabrik (Den tyske emaljevarefabrikken). Fabrikken produserte emaljevarer og seinere krigsmateriell. Han skaffet rundt 1 300 jødiske slavearbeidere til å arbeide på fabrikken. Noen sier at han var, i hvert fall i starten, motivert av penger — blant annet skjulte han velstående jødiske investorer blant arbeiderne — men seinere begynte han å skjerme sine arbeidere mer aktivt. Han påstod blant annet at ufaglærte arbeidere faktisk var viktige for arbeidet på fabrikken, og at hvis de skulle bli skadet ville det resultere i at han sendte inn klager og krevde erstatning fra myndighetene.

Schindler ble vekket da han ble vitne til grusomhetene under likvidasjonene i den jødiske ghettoen i Kraków i 1942. Tyske soldater overførte jødene til Płaszów konsentrasjonsleir, men drepte på brutalt vis mange som prøvde å gjemme seg i sine hjem.

Schindler var en dyktig diplomat og var etter likvidasjonen stadig mer innstilt på å bruke all sin makt til å redde sine Schindlerjuden (Schindlerjøder). Sammen med Amon Göth, kommandanten i Plaszow, organiserte han overføring av 900 jøder fra leiren til et tilstøtende fabrikkområde hvor de ville være relativt tryggere for de tyske vaktenes mishandling.

Da Den røde armé rykket nærmere, og tyskerne planla å henrette samtlige fanger, klarte Schindler å flytte 1 200 jødiske «arbeidere» til en fabrikk ved Brunnlitz (Brnenec) i Tsjekkoslovakia i oktober 1944. Da en gruppe med «hans» arbeidere ble feilsendt til Auschwitz, klarte han å få dem sendt tilbake. Brunnlitz ble frigjort i mai 1945.

Etterkrigstiden 
Mot slutten av krigen emigrerte Schindler til Argentina. Han gikk konkurs og vendte tilbake til Tyskland i 1958. Han startet en serie mislykkede forretningsforetak. 

Schindler døde av hjertekomplikasjoner i Hildesheim. Kostnadene til begravelsen ble dekket av byens sosialkasse. Selv skal han ha ønsket å bli begravet i Jerusalem.

Han er beæret i Israels Yad Vashem, minnesmerke for holocaust, som en Rettskaffen blant nasjonene. Han er det eneste medlem av nazipartiet som er blitt delgitt denne heder.

Han ble gravlagt på et katolsk gravfelt på Sionhøyden i Jerusalem.

Museum 

Den tidligere fabrikkbygningen i Kraków ble i 2010 åpnet som museum som dokumenterer det som skjedde. Det har tatt tre år å bygge dette, til en kostnad på rundt 30 millioner kroner.

Museet presenterer krigstiden ved hjelp av et stort multimedierom, med 30 ulike datastasjoner, 15 prosjektører, over 100 høyttalere og 40 kameraer.

Film 
 Schindlers Liste (1993), en spillefilm regissert av Steven Spielberg.

Referanser

Litteratur 
 Thomas Keneally: Schindlers Ark (Seinere Schindlers Liste).
 Erika Rosenberg (Hrsg.): Ich, Oskar Schindler (Jeg, Oskar Schindler). De personlige nedbetegnelsene, brev og dokumenter.

Eksterne lenker 
 
 

Personer fra Okres Svitavy
Tyske forretningsfolk
Østerrikere fra andre verdenskrig
Sudettyskere
Rettskafne blant nasjonene
Tyskere fra andre verdenskrig
Personer tilknyttet det tredje rike
Medlemmer av NSDAP (innmeldt 1933–1945)