alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Bragernes prosti

Bragernes prosti (Bragernæs Provsti, norrønt: Brakanes prófastdœmi, er et av de historiske prostier i Norge etablert som bindeleddet prosti mellom bispedømme og kirkesogn på 1200-tallet. Prostiet var underlagt Oslo bispedømme (norrønt: Oslóar byskupsdœmi).

Det var også benevnt Vestra lutum Osloár prófastdœmi, og omfattet et stort geografisk område beliggende i Buskerud, Akershus og Oslo. Prostiet ble senere delt flere ganger, siste gang i 1819, og det gjenværende prostiet ble gitt navnet Drammen prosti.

Historikk

Det historiske Bragernes prosti, Vestra lutum Osloár prófastdœmi, antas å gå tilbake til den katolske kirke  i middelalderen, og omfattet et stort geografisk område på Østlandet. I alle fall fra reformasjonen lå det administrativt under biskopen i Oslo stift.

Biskop Eysteins jordebok 
Den mest detaljerte beskrivelsen fra katolsk tid er gitt i Biskop Eysteins jordebok fra omkring år 1400, da prostiet omfattet følgende kirker:

 Hœms kirkja
 Hofs kirkja
 Haugs kirkja
 Fiskeims kirkja
 Bergs kirkja
 Frauna kirkja
 Hvals kirkja
 Husabjár kirkja
 Trandabjár kirkja
 Eggja kirkja
 Syllingadals kirkja
 Skoga kirkja
 Sandinar kirkja
 Straums kirkja
 Hofs kirkja á Huðrinum
 Røykinar kirkja
 Aska kirkja
 Tuneims kirkja
 Haslœims kirkja
 Akers kirkja
 Margaretto dals kirkja
 Hofuinar spitall

Jens Nilssøns Visitasbøger 
I Jens Nilssøns Visitasbøger fra 1591 omfatter Bragernes prosteri følgende prestegjeld:
 Eger
 Froner
 Aske
 Røcken
 Hudrem
 Sanden (innen 1663 overført til Tønsberg prosti)
 Modem
 Sigdall
 Aker

Norges land og folk:
 Sigdal og Modum prestegjeld hørte opprinnelig til Hamar stift, mens Eker, Lier, Røken og Hurum prestegjeld hørte til Oslo stift, men etter reformasjonen ble alle lagt til Oslo stift. Samtlige prestegjeld i Buskerud fogderi lå heretter under Bragernes prosti. Inntil 1739 da Eker, Modum og Sigdal ble lagt til Kongsberg prosti.
 Sandvær hørte inntil 1691 til Tønsberg prosti, men ble dette året lagt til Bragernes prosti. Numedal lå under Brunla prosti inntil 1759. Dette året ble Kongsberg prosti opprettet og Numedal og Sandsvær ble lagt under dette, sammen med Eker, Modum og Sigdal fra Bragernes prosti. 

På sitt største omfattet prostiet følgende prestegjeld:
 Aker
 Bærum
 Asker
 Røyken
 Hurum
 Lier
 Bragernes med Strømsø
(Fra 1739 overført til Kongsberg prosti:)
 Eiker
 Modum
 Sigdal
 Sandsvær
 Kongsberg
 Flesberg
 Rollag
 Nore (Uvdal)

Ved reskript av 18.12.1739 ble dette store prostiet delt i to, "nye" Bragernes prosti og Kongsberg prosti. Delingen medførte at de vestlige deler langs Oslofjorden forble i Bragernes prosti, mens de indre bygdelagene langs Drammenselven og i Hallingdal ble overført til det nye Kongsberg prosti, som også omfattet Kongsberg by.

Kgl.res 04.05.1819 foreskrev en ny deling, hvor Aker ble lagt til Christiania stiftprosti, og det gjenværende prostiet ble gitt navnet Drammen prosti.

Referanser 

Prostier
Religion i Oslo
Karsten Løvestad

Karsten Løvestad (født 13. juni 1916, henrettet 3. september 1943) var en norsk brannkonstabel. Han var aktiv i motstandsarbeid i det okkuperte Norge under andre verdenskrig, og ble skutt av tyskerne for drapet på Arne Hvam.

Biografi
Løvestad var frivillig under Vinterkrigen i Finland i 1940. Sammen med de tre brødrene ble han senere også involvert i motstandskampen i Norge, der de hjalp flyktninger med base på familiegården i Trøgstad i Østfold. Karsten Løvestad ble først arrestert i februar 1942, men klarte å flykte til Sverige. Deretter var han kurer mellom Göteborg og Oslo, og han tok også oppdrag som grenselos.

Den 22. oktober 1942 var Løvestad los for en gruppe på ti personer (hvorav ni jøder) som gikk på toget mot Halden på Østbanestasjonen i Oslo. Transporten gikk bra helt til toget var mellom Skjeberg og Døle, da grensepolitimannen Arne Hvam og en kollega kontrollerte gruppen. Løvestad hadde falskt pass i navnet «Harald Jensen», mens jødene reiste med sine ekte pass (stemplet med en rød «J»). Det videre hendelsforsløpet er noe uklart, men Hvam skal ha bedt gruppen forlate kupeen. Løvestad skjøt og drepte så Hvam, og hoppet av toget sammen med jødene Willy Schermann og Herman Feldmann. De to jødene ble raskt arrestert, mens Karsten Løvestad klarte å holde seg på frifot helt til han ble arrestert den 27. oktober.

Den tyske okkupasjonsmakten ønsket i utgangspunktet at Løvestad skulle bli dømt av nordmennene selv, og det ble vurdert å stille ham for en såkalt Folkedomstol. Folkedomstolene hadde imidlertid ennå ikke dømt noen til døden, så justisminister Sverre Riisnæs bad derfor Josef Terboven om at Løvestad skulle bli stilt for en tysk krigsrett. Det ønsket ble innfridd, og den 13. juli 1943 ble han dømt til døden av tyskerne. 

Dødsstraffen ble fullbyrdet den 3. september samme år, og liket dumpet i en massegrav på Trandumskogen. Etter krigens slutt, den 27. juli 1945, ble Løvestad begravet med full parade fra Oslo Brannvesen.

Referanser 

Norske motstandsfolk under andre verdenskrig
Personer fra Trøgstad kommune
Fødsler i 1916
Dødsfall i 1942
Hunden med to haler

Hunden med to haler (ungarsk: Magyar Kétfarkú Kutya Párt) er et ungarsk politisk-satirisk parti. 

Det ble grunnlaget i Szeged i 2006, men ble først registrert som offisielt politisk parti i 2014. Partiet er mest aktivt innenfor gatekunst som graffiti– og posterkampanjer hvor de parodierer landets politiske elite. 

En av partiets ildsjeler, Gergö Kovács, har to å på rad hatt suksess med å samle penger inn til motkampanjer mot regjeringeringens offensiver. Der myndighetene under  Ungarns folkeavstemning om EUs flyktningenkvoter i 2016 hengte opp plakater med påskrifter som: «Visste De at flere millioner migranter vil reise til Europa alene fra Libya?» og «Visste De at flere kvinner er blitt utsatt for overgrep siden flyktningekrisen begynte?», svarte partiet med å henge plakater opp som lød «Visste De at det er flere rapporter om UFOer enn det er migranter i Ungarn?» og «Visste De at utlendinger truet de ungarske atletenes sjanser for å vinne i OL?»

Referanser 

Politiske partier i Ungarn
Politiske partier etablert i 2006
Toten og Valdres prosti

Toten og Valdres prosti er et tidligere prosti i Oslo bispedømme.

Historikk

Toten og Valdres prosti ble opprettet 20. april 1737 ved delinger av respektive Hadeland, Ringerike og Toten prosti og Hallingdal og Valdres prosti.

De to delene av prostiet - Toten prosti (med Land) og Valdres prosti - var adskilt i årene 1814-1816. Prostiet ble delt i 1853 i Toten prosti og Valdres prosti (med Land), iflg. kgl.res. 30.11.1852.

Prestegjeld
(Til Toten prosti 1853)
 Biri
 Vardal
 Toten, delt 1825 i:
 Østre Toten
 Vestre Toten
 Feiring overført til Hurdal
 Land, delt 1866 i:
 Søndre Land 
 Nordre Land
(Til Valdres prosti 1853)
 Aurdal, delt 1805 i:
 Søndre Aurdal
 Nordre Aurdal
 Slidre, delt 1848 i:
 Vestre Slidre
 Øystre Slidre
 Vang

Referanser

Tidligere prostier i Oslo bispedømme
Religion i Innlandet
Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti

Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti er et tidligere prosti i Oslo bispedømme i perioden 1737-1864.

Historikk
Prostiet ble opprettet 20. april 1737 ved delingene av Hadeland, Ringerike og Toten og Hallingdal og Valdres prostier. Prostiet ble 1. oktober 1864 delt i Hadeland og Land prosti og Ringerike og Hallingdal prostier..

Prestegjeld 
(Fra Hadeland, Ringerike og Toten prosti 1737)
(Til Hadeland og Land prosti 1864)
 Grans og Aals Fierdingen
 Tingelstad Annex
 Næs Annex
 Jevnager
 Lunner Annex
(Til Ringerike og Hallingdal prosti 1864)
 Hole
 Tyristrand Annex (fra 1857)
 Nordrehaug
 Hønefoss (fra 1852)
 Haug Annex
 Aadal (inntil 1857 under Norderhov)
 Wiger Annex 
 Lunder Annex
(Fra Hallingdal og Valdres prosti 1737)
 Næss
 Hemsedal Annex
 Gol Annex
 Flaa Annex
 Aal
 Hoel Annex
 Torpe Annex

Referanser 

Tidligere prostier i Oslo bispedømme
Religion i Viken
Opphør i 1865
Hallingdal og Valdres prosti

Hallingdal og Valdres prosti (Hallingdal og Valdres Provsti) er et tidligere prosti i Oslo bispedømme som eksisterte i perioden 1631 til 1737. Prostiet omfattet distriktene Hallingdal og Valdres.

Historikk

Ifølge befolkningsteori ble de vestligste dalførene på Østlandet befolket fra Vestlandet. Følgelig ble landskapene Valdres og Hallingdal allerede fra middelalderen av tillagt Gulatingsloven og derved underlagt Bergen bispedømme i geistlig forstand. Etter delingen av dette bispedømmet i 1125 ble disse distriktene lagt til Stavanger bispedømme.

Etter reformasjonen ble det antakelig søkt å rydde opp i ulogiske geistlige inndelinger av landet, og ved kongebrev av 10. april 1631 ble således Hallingdal og Valdres prostier overført til Christiania stift, i bytte med at Øvre Telemark prosti ble overført fra Christiania til Stavanger stift.

Hvorvidt Hallingdal og Valdres var ett eller to prostier på dette tidspunkt varierer for de ulike kildene. Arkivverket angir perioden 1537-1737 for Valdres og Hallingdal prosti, og på Scavenius-kartet som man regner forelå i 1618 er Valdres og Hallingdal inntegnet som én enhet. I den samtidige Graagaas er de imidlertid oppført som to deler, Hallingdals Prouistij og Walders Prouistij. Det er derfor rimelig å anta at det var to prostier som ble overført fra Stavanger stift, og at disse to perifere distriktene i det store Christiania stift ble slått sammen til Hallingdal og Valdres prosti.

En annen kilde anfører at etter reformasjonen ble Numedal og Hallingdal slått sammen til Hallingdal og Numedal prosti, som allerede i 1561 ble delt, ved at Numedal gikk til Brunla prosti og Hallingdal gikk til Hallingdal og Valdres prosti.

Prostiet ble i 20. april 1737 delt, hvorved Hallingdal ble tillagt Hadeland, Ringerike og Hallingdal prosti og Valdres tillagt Toten og Valdres prosti.

Administrativ inndeling ca 1620

Hallingdal prosti (Hallingdals Prouistij)  
(til Hardanger prosti 1608)
 Eidsfjord prestegjeld
 Eidsfiord
(inngikk i Valdres og Hallingdal prosti 1631)
 Aalls prestegjeld
 Aalsz
 Hoel
 Thorpe
 Nees prestegjeld
 Nees
 Gorde
 Flaa
 Schodwen

Valdres prosti (Walders Prouistij) 
(inngikk i Valdres og Hallingdal prosti 1631)
 Aurdalls prestegjeld
 Aurdall
 Vlnes
 Suenes
 Schrottvold
 Reinliid
 Hedal
 Slirre prestegjeld
 Slirre
 Lummen
 Hegge
 Rogns och Blasij
 Fyrrestraa
 Øden
 Whangs prestegjeld
 Whang
 Øye eller Opdal
 Haardem

Referanser 

Tidligere prostier i Oslo bispedømme
Religion i Innlandet
Religion i Viken
Opphør i 1737
Setesdal prosti

Setesdal prosti

Historikk

Navnet ble endret fra Raabyggelaget prosti til Setesdal prosti ved kgl.res. 28.01.1874. Nedlagt ved kgl. res. 09.08.1883 og lagt til Torridal prosti (senere omdøpt til Otredal prosti).

Prestegjeld i Setesdal prosti
 Omblie
 Evie
 Bygland
 Walle

Referanser 

Tidligere prostier i Agder og Telemark bispedømme
Setesdal
Religion i Agder
Etableringer i 1874
Opphør i 1883
Gråkallmedaljen

Gråkallmedaljen er Trondhjems Skiklubs og også trøndersk skisports høyeste utmerkelse.

Gråkallmedaljen ble innstiftet ved generalforsamlingen i Trondhjems Skiklubs beslutning i 1918. Samtidig ble det vedtatt sålydende statutter for medaljen: "Gråkallmedaljen, som er Trondhjems Skiklubs høyeste utmerkelse, utdeles av styret uavhengig av premier og kun til skiløpere som gjennom lengre tid har vist fremragende dyktighet, eller til andre som har gjort seg særlig fortjent av skisporten".

Medaljen er tegnet av arkitekt Kaare Vedeler Jürgens, og dens motto er: Mot - Snarrådighet - Kraft. Medaljen preges i gull.

Mottakere 

Siden 1918 er det utdelt 65 Gråkallmedaljer:

 1919    Gustav Bye  -  Akt.
 1920    Rasmus Pettersen  -  Akt.
 1922    Olaf Grilstad  -  Akt./Adm.
 1923    Andreas Udbye  -  
 1924    Johan Evjen  -  Akt.
 1928    Thomas Borthen  -  Akt./Adm.
 1930    Oscar Wisting  -  Polarekspedisjon
 1931    Endrow Schancke  -  Akt./Adm.Ola Skarholt  -  Akt.
 1933    Einar Gram  -  Adm.
 1934    Ernst Andreas Tønseth  -  Adm.
 1936   Olav Lian  -  Akt.
 1937   Thorvald Heggem  -  Akt.
 1939   Sigurd Røen  -  Akt.
 1948   Julius Johansen  -  Akt.Olav Odden  -  Akt.
 1953   John H. Hansen  -  Adm 
 1953 Magnar Estenstad  -  Akt. 
 Torbjørn Falkanger  -  Akt.
 1954   Per Gjelten  -  Akt.
 Martin Stokken  -  Akt.
 Edvin Landsem  -  Akt.
 Per Sannerud  -  Akt.
 Anton Skjesol  -  Adm.
 1955   Trygve Jyssum  -  Akt./Adm.
 1957   Arnfinn Bergmann  -  Akt.
 Johan Vanvik  -  Akt.
 1958    Carl Grøndahl  -  Adm.
 1959    Sverre Stenersen  -  Akt.
 Erling Nossum  -  Akt./Adm.
 1961    Johan Gullberg  -  Akt.
 1962    Olaf Schancke  -  Akt./Adm.
 Toralf Engan  -  Akt.
 1963    Harald Grønningen  -  Akt.
 1964    Ørnuld Orseth  -  Adm.
 1966    Torgeir Brandtzæg -  Akt.
 1971    Lasse Hamre  -  Akt.
 John Schjetne  -  Adm.
 1977    Einar Wangsvig  -  Akt./Adm.
 1981    Oddmund Svendsen  -  Adm.
 1982    Berit Aunli  -  Akt.
 Ove Aunli  -  Akt.
 Oddvar Brå  -  Akt.
 1992    Erling Kirksæther  -  Adm.
 1995    Trond Einar Elden  -  Akt.
 Tommy Ingebrigtsen  -  Akt.
 Terje Langli  -  Akt.
 Grethe Ingeborg Nykkelmo  - Akt.
 1996    Marthe Gjestland  -  Adm.
 Bjørg Sliper  -  Adm.
 2002    Gaute Myhre  -  Adm.
 2005    Sture Sivertsen  -  Akt. 
 Frode Estil  -  Akt.
 Roar Ljøkelsøy  -  Akt.
 2007    Dag Herrem  -  Adm.
 2010    Marit Bjørgen  -  Akt.
 Petter Northug jr.  -  Akt.
 Tor Arne Hetland  -  Akt.
 Magnus Moan  -  Akt.
 Emil Hegle Svendsen  -  Akt.
 2013    Magne Myrmo  -  Akt.
 Erik Håker  -  Akt.
 Pål Tyldum  -  Akt.
 Magnar Solberg  -  Akt.
 Bjørn Wirkola  -  Akt.
 2020 Kjersti Østgaard Buaas - Akt.

Akt.: For fremragende prestasjoner som aktiv skiløper.

Adm.: For fortjenstfullt arbeide innen Skiklubbens administrasjon eller annen skiorganisasjon.

Utmerkelser etablert i 1918
Blue Linux

Blue Linux er en tidligere amerikansk Linuxdistribusjon som var basert på Red Hat Linux. Distribusjonen ble utviklet av Blue Linux Project, en gruppe individer som ønsket programmer i skolen for fri bruk.

Distribusjonen benyttet skrivebordsmiljøet KDE. Distribusjonen hadde 32-biter x86 som plattform.

Versjon 1.0 ble lansert 13. januar 2003.

Eksterne lenker
Hjemmeside
Blue Linuxl, hos DistroWatch

Tidligere Fedoraderivater
Linuxdistribusjoner som bruker KDE
Linuxdistribusjoner lansert i 2003
Deltosoma

Se Systematisk inndeling

Deltosoma er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

Utseende 
Middelsstore (gjerne 10-15 millimeter), fargerike trebukker. Artene etterligner giftige biller i familien rødvinger (Lycidae). Disse billene har forholdsvis tynt hudpanser, og er gjerne farget i gult eller rødt og svart. Hodet er forholdsvis lite, antennene lange og kraftige, i alle fall noen av leddene med bremmer av mørke hår på innersiden. Pronotum er bredere enn langt, rundet foran og på sidene. Dekkvingene utvider seg bakover slik at kroppen får et trekantet omriss. De er nokså flate og har noe opphøyde lengderibber.

Utbredelse 
Slekten er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
 Stammen Pteroplatini Thomson, 1860
 Slekten Deltosoma Thomson, 1864  
 Deltosoma fernandezi Dalens & Giugliaris, 2014
 Deltosoma flavidum Aurivillius, 1925
 Deltosoma guatemalense Bates, 1880
 Deltosoma humeralis Dalens & Giugliaris, 2014
 Deltosoma lacordairei Thomson, 1864
 Deltosoma xerophila Di Iorio, 1995

Kilder 
 Liste over arter, med utbredelsesdata

Eksterne lenker 
 Bildegalleri
 

Cerambycinae
Dyr formelt beskrevet i 1864
Anoplistes

Se Systematisk inndeling

Anoplistes er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

Utseende 
Middelsstore, litt flate, svarte trebukker, dekkvingene oftest mer eller mindre rødlige. Hode og pronotum er vanligvis matt svarte. Antennene er omtrent så lange som kroppen hos hunnene, betydelig lengre enn kroppen hos hannene. Pronotum har rundede sider uten tenner og er tett og kraftig punktert. Dekkvingene er tegnet i rødt og svart, sjeldnere ensfargede. Spissen er rundet.

Levevis 
De voksne billene besøker gjerne blomster, og er dagaktive. De er aktive flygere.

Utbredelse 
Gruppen er utbredt i den palearktiske sone (Sør-Europa og Asia).

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
 Stammen Purpuricenini Fairmaire, 1864 eller Trachyderini
 Slekten Anoplistes Audinet-Serville, 1833
 Anoplistes agababiani (Danilevsky, 1999)  
 Anoplistes balcanicus Sláma, 2010  
 Anoplistes churkini Danilevsky, 2020
 Anoplistes diabolicus Reitter, 1915  
 Anoplistes forticornis Reitter, 1901  
 Anoplistes galusoi (Kostin, 1974)  
 Anoplistes gobiensis (Namhaidorzh, 1973)  
 Anoplistes halodendri (Pallas, 1776)    
 Anoplistes jacobsoni Baeckmann, 1904  
 Anoplistes jomudorum (Plavilstshikov, 1940)  
 Anoplistes kaszabi Karpinski, 2020
 Anoplistes mongolinus Ganglbauer, 1889  
 Anoplistes tuvensis (Cherepanov, 1978)

Kilder 
 zin.ru - Purpuricenini
 Oversikt over artene
 Katalog med utbredelsesdata

Eksterne lenker 
 Bildegalleri
 

Cerambycinae
Biller formelt beskrevet i 1833
Listroptera

Se Systematisk inndeling

Listroptera er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

Utseende 
Middelsstore, spinkle, mørke trebukker. Antennene er tynne og noe lengre enn kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på sidene. Dekkvingene har én opphøyd lengderibbe.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

Systematisk inndeling 

 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
 Stammen Rhopalophorini Blanchard, 1845
 Slekten Listroptera Audinet-Serville, 1834  
 Listroptera carbonaria Chevrolat, 1855
 Listroptera tenebricosa (Olivier, 1790)

Kilder 
 Katalog med utbredelsesdata 
 Cerambycidae of the World - Rhopalophorini

Eksterne lenker 
 
 
 Bilder av artene
 Bezark, Larry: A Photographic Catalog of the Cerambycidae of the New World- Rhopalophorini. Bildegalleri

Cerambycinae
Biller formelt beskrevet i 1834
Zamium

Se Systematisk inndeling

Zamium er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

Utseende 
Nokså små, matte, brune eller svarte trebukker. Antennene er omtren så lange som kroppen. Pronotum har rundede sider, dekkvingene er parallellsidige med omtrent rettvinklede "skuldre" og har gjerne gulaktige flekker eller tverrbånd.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i det sørlige Afrika, nord til Tanzania.

Systematisk inndeling 

Gruppen blir noen ganger plassert i underfamilien Spondylidinae.

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
 Stammen Saphanini Lacordaire, 1869 
 Slekten Zamium Pascoe, 1864  
 Zamium bimaculatum (Fabricius, 1781)
 Zamium incultum Pascoe, 1864
 Zamium prociduum Pascoe, 1864

Kilder 
 Katalog med utbredelsesdata, Gamle verden 
 Cerambycidae of the World - Saphanini 
 BioLib - Saphanini

Eksterne lenker 
 Bildegalleri
 

Cerambycinae
Biller formelt beskrevet i 1864
Thranius

Se Systematisk inndeling

Thranius er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

Utseende 
Middelsstore, lange og slanke, lysbrune til brunsvarte trebukker. Dekkvingene er noe innsnevrede i den bakerste delen.

Utbredelse 
Slekten er utbredt fra India i vest til New Britain i øst.

Systematisk inndeling  
Slektslisten følger . 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
 Stammen Thraniini Gahan, 1906
 Slekten Thranius Pascoe, 1859  
 Thranius ampliaticollis Heller, 1916  
 Thranius angustipennis Pascoe, 1869  
 Thranius basalis Pascoe, 1869  
 Thranius bimaculatus Pascoe, 1859  
 Thranius brunneus Pascoe, 1869  
 Thranius capucinus Holzschuh, 1993  
 Thranius dentatipennis Gressitt, 1954  
 Thranius formosanus Schwarzer, 1925  
 Thranius fruhstorferi Gressitt, 1954  
 Thranius fryanus Gahan, 1906  
 Thranius gibbosus Pascoe, 1859  
 Thranius granulatus Pic, 1922  
 Thranius infernalis Matsushita, 1933  
 Thranius irregularis Pic, 1927  
 Thranius lanceolatus Gressitt, 1954  
 Thranius multinotatus Pic, 1922  
 Thranius obliquefasciatus Pu, 1992  
 Thranius ornatus Gressitt & Rondon, 1970  
 Thranius pallidiventris Gressitt, 1954  
 Thranius rufescens (Bates, 1884)  
 Thranius simplex Gahan, 1894  
 Thranius solomonensis Gressitt, 1954  
 Thranius suavellus Holzschuh, 1999  
 Thranius sumatrensis Gahan, 1907    
 Thranius triplagiatus Gahan, 1906  
 Thranius variegatus Bates, 1873

Referanser

Kilder 
 Katalog med utbredelsesdata, Gamle verden 
 Cerambycidae of the World - Thraniini
 BioLib - Thraniini

Eksterne lenker 
 

Cerambycinae
Dyr formelt beskrevet i 1859
Homaemota

Se Systematisk inndeling

Homaemota er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).

Utseende 
Forholdsvis små, rødbrune til brunsvarte trebukker med lyse tegninger på dekkvingene. Artene minner overflatisk om maur. Antennene er tynne og noe kortere enn kroppen. Hodet er forholdsvis stort og bredt. Pronotum har rundede sider og er nærmest tønneformet sett ovenfra. Den bakerste delen er markert innsnevret slik at det blir en tydelig "stilk" mellom forkroppen og dekkvingene. Disse er parallellsidige med omtrent rettvinklede "skuldre".

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Australia.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
 Stammen Tillomorphini Lacordaire, 1869  
 Slekten Homaemota Pascoe, 1865  
 Homaemota basalis Pascoe, 1865
 Homaemota duboulayi Pascoe, 1866
 Homaemota laetabilis Blackburn, 1900
 Homaemota tricolor Lea, 1918
 Homaemota walkeri Gahan, 1893

Kilder 
 Katalog med utbredelsesdata, Amerika 
 Cerambycidae of the World - Tillomorphini
 BioLib - Tillomorphini

Eksterne lenker 
 
 
 Bildegalleri

Cerambycinae
Dyr formelt beskrevet i 1865
Diploschema

Se Systematisk inndeling

Diploschema er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

Utseende 
Middelsstore, lang og slanke, brunlige trebukker. Antennene er mindre enn halvparten så lange som kroppen. Pronotum er avrundet firkantet, mørkbrunt og kraftig punktert. Dekkvingene er parallellsidige og brunlige.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien tømmerbukker, Cerambycinae Latreille, 1802  
 Stammen Torneutini
 Slekten Diploschema Thomson, 1858
 Diploschema howdeni Martins & Monné, 1980
 Diploschema maculata Martins & Monné, 1980
 Diploschema mandibulare Fuchs, 1964
 Diploschema rotundicolle (Audinet-Serville, 1834)
 Diploschema weyrauchi Lane, 1966

Kilder 
 Liste over slektene
 Katalog med utbredelsesdata

Eksterne lenker 
 
 

Cerambycinae
Biller formelt beskrevet i 1858