alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Morkaåstunnelen

Morkaåstunnelen er en 630 meter lang veitunnel på fylkesvei 653  i Volda kommune i Møre og Romsdal. Tunnelen ble bygget av Mesta som en del av Eiksundsambandet. Prosjektet ble påbegynt sommeren 2004 og åpnet 23. februar 2008.

Se også
Eiksundtunnelen
Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Morkaåstunnelen fra sør og fra nord på Google StreetView

Veitunneler i Møre og Romsdal
Veier i Volda
Tunneler åpnet i 2008
Merkendorf (Mittelfranken)

Merkendorf er en by i Tyskland i delstaten Bayern i Landkreis Ansbach.

Distrikter 
Merkendorf har 13 distrikter:

Eksterne lenker 
 

Byer i Bayern
Hjelviktunnelen

Hjelviktunnelen er en veitunnel i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Tunnelen er en del av  europavei 136. Den er 341 meter lang.

Se også 
 Veitunneler i Norge
 Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker 
 Hjelviktunnelen på Google StreetView

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1960
Europavei 136
Sørnestunnelen

Sørnestunnelen er en veitunnel i Ålesund kommune i Møre og Romsdal. Tunnelen er en del av  europavei 136. Den er 245 meter lang.

Se også 
 Veitunneler i Norge
 Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Sørnestunnelen på Google StreetView

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1986
Europavei 136
Sæviktunnelen

Sæviktunnelen er en veitunnel på Remøya i Herøy i Møre og Romsdal. 

Den er 966 meter lang og er en del av fylkesvei 18.

Se også 

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker 
 Sæviktunnelen på Google StreetView

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1980
Torviktunnelen

Torviktunnelen er en 117 meter lang veitunnel på fylkesvei 64  i Rauma kommune i Møre og Romsdal.

Galleri

Se også
Vikanøstunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker 
 Torviktunnelen på Google Streetview

Veitunneler i Møre og Romsdal
Fylkesvei 64
Veier i Rauma
Tunneler åpnet i 1960
Vikanøstunnelen

Vikanøstunnelen er en 52 meter lang veitunnel på fylkesvei 64  i Rauma kommune i Møre og Romsdal.

Galleri

Se også
Torviktunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker 
 Vikanøstunnelen på Google Streetview

Veitunneler i Møre og Romsdal
Fylkesvei 64
Veier i Rauma
Tunneler åpnet i 1960
Viktunnelen

Viktunnelen er en 290 meter lang veitunnel på fylkesvei 64 i Molde kommune i Møre og Romsdal.

Se også
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker 
 Viktunnelen på Google Streetview

Veitunneler i Møre og Romsdal
Veier i Molde
Fylkesvei 64
Tunneler åpnet i 1967
Carnlough

Carnlough er en landsby i grevskapet Antrim i Nord-Irland. Ved folketellingen i 2001 hadde den  innbyggere. Landsbyen ligger ved Carnlough Bay, rundt 50 kilometer nord for Belfast.

Kjente personer fra Carnlough 
 Brendan Rodgers – manager for Liverpool FC

Eksterne lenker 
 

Byer i Antrim
Skodjestraumtunnelen

Skodjestraumtunnelen var en del av veiparsellen mellom Digernes - Skodje - Dragsund som stod ferdig våren 1919 sammen med Skodjebruene. Tunnelen og bruene var en del av en større utbygging av vegnettet mellom Ålesund og Vestnes i Møre og Romsdal på starten av 1900-tallet. Dette var da biltrafikken var i ferd med å øke og behovet for bedre veier meldte seg. Offisielt åpnet parsellen 6. september 1922. Ved å legge veien over Skodjestraumen ville den gi bosatte i herredene Haram, Vatne og Skodje bedre veitilknytning til Ålesund-regionen. Tunnelen og Skodjebruene var en del av fylkesvei 661 fram til 3. juli 2004 da nye Straumsbrua åpnet og avløste den gamle strekningen. 

Tunnelen går gjennom Kasholmen og var den første tunnelen i Møre og Romsdal. Etter den nye veien åpnet har den gamle strekningen blitt stengt for trafikk og rustet opp som gang og sykkesti. Hele anlegget med tunnel og bruer ble fredet av Riksantikvaren i juni 2015 som teknisk og arkitektonisk avansert anlegg fra tidlig 1900-tall.

Se også
Skodjebruene
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Skodjestraumtunnelen på Google StreetView

Veitunneler i Møre og Romsdal
Veier i Ålesund
Tunneler åpnet i 1919
Nedlagte veitunneler i Norge
Skodjevågen tunnel

Skodjevågtunnelen er en 85 meter lang veitunnel på fylkesvei 661  i Ålesund kommune i Møre og Romsdal. 

Tunnelen ble planlagt i 1915 og åpnet i 1920. Den går gjennom en fjellrygg ved Apalvika like sør for Skodje sentrum. Tunnelen kortet inn veien med 480 meter.

Se også
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Skodjevågtunnelen på Google StreetView

Veitunneler i Møre og Romsdal
Veier i Ålesund
Tunneler åpnet i 1920-årene
Høydalstunnelen (Volda)

Høydalstunnelen er en 194 meter lang veitunnel på fylkesvei 651 ved Høydal i Volda kommune i Møre og Romsdal.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 Høydalstunnelen på Google StreetView

Veier i Volda
Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1964
Kalvikhammartunnelen

Kalvikhammartunnelen er en tunnel på fylkesvei 354 i Halsa kommune i Møre og Romsdal.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker
 Kalvikhammartunnelen på Google Streetview

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1966
Leirviktunnelen (Heim)

Leirviktunnelen er en tunnel på fylkesvei 6182 i Heim kommune i Trøndelag.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker
 Leirviktunnelen på Google Streetview

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1968
Kvalnestunnelen

Kvalnestunnelen er en tunnel på fylkesvei 61 i Ulstein kommune i Møre og Romsdal. Tunnelen er 166 meter lang.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker
 Kvalnestunnelen på Google Streetview
Artikkel med bilde

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1998
Jessica Balogun

Jessica Balogun (født 20. desember 1988 i Ibadan i Nigeria) er en tysk profesjonell bokser.

Seks måneder etter sin fødsel, kom Balogun med sin mor til Stuttgart. Balogun har derfor tysk statsborgerskap. I 2003 flyttet hun til Aachen, der hun ved hjelp av en medstudent kom i kontakt med klubben MTK Boxen Aachen.

I juni 2012 var Balogun i Schwerin i Tyskland for å bokse mot Cecilia Brækhus, daværende verdensmester hos WBA, WBC og WBO. Balogun tapte kampen etter ti runder.

Meritter 
 07.06.2008- WFC- Europamester i Super-Weltervekt (kvinner)
 07.06.2008- WFC- Verdensmester i Super-Weltervekt - 69,85 kg (kvinner)
 24.01.2009- GBU- Verdensmester i Junior-Weltervekt - 64,86 kg (kvinner)
 05.09.2009- WFC- Verdensmester i Weltervekt - 66,67 kg (kvinner)
 20.11.2010- WIBA- Verdensmester i Weltervekt - 66,67 kg (kvinner)
 03.12.2011- GBU Verdensmester i Weltervekt - 66,67 kg (kvinner)

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tyske boksere
Personer fra Oyo State
Selvågtunnelen

Selvågtunnelen er en tunnel på fylkesvei 653 i Ulstein kommune i Møre og Romsdal.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker
 Selvågtunnelen på Google Streetview

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1977
Vangentunnelen

Vangentunnelen er en veitunnel på fylkesvei 64 i Åndalsnes i Rauma kommune i Møre og Romsdal.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Kilder 

 Vegvesenets vegkart

Eksterne lenker
 Vangentunnelen på Google Streetview

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1970
Voldshammartunnelen

Voldshammartunnelen er en tunnel på fylkesvei 652 i Volda kommune i Møre og Romsdal.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Eksterne lenker
 Voldshammartunnelen på Google Streetview

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 1998
Hjartåbergtunnelen

Hjartåbergtunnelen er en tunnel i Volda kommune i Møre og Romsdal fylke. Den er 3455 meter lang.

Byggestart for prosjektet var i juli 2011, og i september 2012 var det gjennomslag i tunnelen. 17. februar 2014 ble veien delvis åpnet ved at det kjøres kolonne gjennom tunnelen, fordi den gamle veien er svært rasfarlig. Tunnelen ble offisielt åpnet 14. juni 2014 som del av  som ved åpningen av Kvivsvegen ble lagt via Grodås.

Underveis gikk elektroentreprenøren konkurs og et ras i Selvikbergan i anleggsområdet førte til at veilinjen ble justert. Tunnelen ble sikret med 13 000 fjellbolter, issikringsnett og en 170 meter lang sikringsmur på sørsida. Anlegget omfattet også 1 000 meter sideveier og 600 meter gang/sykkelevei. Prisen var 600 millioner kroner.

Galleri

Se også 
Rotsethorntunnelen
 Årsettunnelen
Veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
Hjartåbergtunnelen i Openstreetmap
 Hjartåbergtunnelen på Lokalhistoriewiki.

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 2014
2014 i Norge
Tunneler på E39
Veier i Volda
Høgsettunnelen

Høgsettunnelen er en veitunnel gjennom Gjemnesaksla i Gjemnes kommune i Møre og Romsdal. Den er 705 meter lang. Vei E39 er 1,5 km kortere når tunnelen er i trafikk.

Byggestart for prosjektet var i 2009. Gjennomslaget i tunnelen kom 14. mars 2011 og veien åpnet 3. juni 2013.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser 

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 2013
2013 i Norge
Tunneler på E39
Vågstrandstunnelen

Vågstrandstunnelen er en veitunnel i Rauma og Vestnes kommuner i Møre og Romsdal. Den er  meter lang og inngår i europavei 136 mellom Åndalsnes og Tresfjorden.

Byggestart for prosjektet var september 2012, og veien åpnet i desember 2014 etter at det var gjennomslag i tunnelen i januar 2014. Anlegget omfatter i tillegg 1,2 km ny vei i dagen, samt lokale veier og gang/sykkelsti.

Tunnelen går omtrent fra Stolsneset rett nord for nordlig åpning av Måndalstunnelen til Ner-Våge i Vågstranda. Tunnelåpningen mot Måndalen er på om lag 10 moh., mens åpningen mot Vågstranda er på om lag 20 moh., mellom åpningen vil tunnelen stige til det høyeste punkt på om lag 50 moh. Største stigning er på om lag 2,4 %.

Steinmasse fra sprenging av tunnelen ble benyttet til sjøfylling ved bygging av Tresfjordbrua.

Innkreving av bompenger (med automatisk bomstasjon på Våge) begynte da Tresfjordbrua ble ferdigstilt i oktober 2015. Tunnelen med tilknytningsveier kostet 500 millioner kroner. Ifølge «bompengeforliket» mellom partene i regjeringen Solberg (august 2019), skal innkrevingen avsluttes i 2019 og staten skal dekke gjenstående. Innkrevingen ble avsluttet 7. februar 2020 etter staten ga 175 millioner kroner i tilskudd.

Tunnelen erstattet et smalt og rasfarlig parti mellom Våge og Stolsneset, Farkvamtunnelen og Stolssvaoverbygget ble også tatt ut av bruk. Gamlevegen er åpen fra Våge til Farkvam og sperret med betong/stein i rasoverbygget.

Galleri

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser 

Veitunneler i Møre og Romsdal
Tunneler åpnet i 2014
2014 i Norge
Europavei 136
Ransäters bruksherrgård

«Geijersgården» omdirigerer hit. For gården i Uppsala med samme navn, se Geijersgården (Uppsala).

Ransäters bruksherrgård, også kalt Geijersgården, er en herregård og Erik Gustaf Geijers fødselsplass. Den ligger ved Ransäter i Värmland, Sverige. Det finnes et museum i herregårdens hovedbygning.

Tidigere var Ransäter et jernverk. Det ble bygget i 1600-tallet av ordfører Johan Börjesson som senere også bygget Munkfors verk. Jernverket hadde 3 smijernhammere som ble nedlagte i sluttet av 1800-tallet. Verket ble kjøpt av Erik Gustaf Geijers farfar, senere ble det solgt av hans bror Emanuel i 1817 til Barthold Dahlgren, far av forfatteren Fredrik August Dahlgren. Senere ble Fredrik August Dahlgren gift med en søsterdatter av Erik Gustaf Geijer.

Geijersgården ble solgt til Forshaga sulfit AB, men i 1907 kjøptes den av Geijers slekt. Gården var en lang og hvit-malet 1-etasje-bygning av tre. Bygningen ble revet og i sommeren 1914 ble en ny bygning oppført av deler av den gamle bygningen. Nå er Geijersgården et museum over Erik Gustaf Geijer, Fredrik August Dahlgren og maleren Uno Troili.

Eksterne lenker
 Nordisk familjebok
 

Herregårder i Sverige
Museer i Sverige
Munkfors kommune
Zuid-Willemsvaart

Zuid-Willemsvaart (Sør Willems kanal) er en kanal sør i Nederland som forbinder elven Maas mellom byene  Maastricht og 's-Hertogenbosch. Kanalen fikk sitt navn etter Kong Vilhelm I av Nederland med tillegget «Zuid» («sør») for å forhindre forveksling med to andre kanaler; Willemskanalen nær Zwolle og Noord-Willemskanaal i Groningen.

Kong Vilhelm beordret byggingen av kanalen, og byggingen begynte i 1823. Kanalen stod ferdig i 1826 og skapte nye økonomiske muligheter for fattige byer som Helmond og Veghel. Kanalen ga en alternativ handelsrute for skip som ikke ønsket å seile på elven Maas. Det planlegges nå en utvidelse av kanalen for å gi rom for større skip. 

Kanalen er 123 kilometer lang og renner gjennom den belgiske provinsen Limburg, den nederlandske provinsen Limburg, og for det meste den nederlandske provinsen Noord-Brabant. Da kanalen ble bygget tilhørte hele området Det forente kongeriket Nederlandene. Kanalen passerer følgende steder:
 Maastricht
 Lanaken
 Maasmechelen
 Dilsen-Stokkem
 Maaseik
 Bree
 Weert
 Helmond
 Beek en Donk
 Veghel
 Schijndel
 Bernheze
 Berlicum
 Den Dungen
 Sint-Michielsgestel
 ’s-Hertogenbosch

Kanaler i Nederland
Kanaler i Belgia
Limburg (Belgia)
Limburg (Nederland)
Noord-Brabant
Geijersgården (Uppsala)

Geijersgården ligger i sentrale Uppsala, Sverige. Bygningen ligger vegg-i-vegg med Ihregården og rett nord for Carolina Rediviva, som er hovedbygningen til Uppsala universitetsbibliotek.

Hovedbygningen ble oppført 1737–38 av landshøvding Johan Brauner. Gården har sitt navn etter Erik Gustaf Geijer, som bodde her fra 1837 til 1846. På det tidspunktet var Carolina Rediviva nybygd, og Uppsala universitet ville rive nabogården fordi de ville ha en mer åpen plass foran universitet. Da solgte Geijer den sørlige delen av gården og flyttet de to bygningene han ville beholde til den nordlige delen, og han renoverte dem. 

Gården har hatt sitt nåværende utseende siden 1850, da bygningen ble gulmalt av daværende eier Rudolf Annerstedt. Siden 1850 har ingenting blitt forandret.

I 1934 kjøpte Uppsala universitet gården. Fra 1965 har Dag Hammarskölds minnesfond disponert bygningen.

I 1982 oppstod en brann i den vestlige delen av hovedbygningen. De omfattende skadene etter brannen var ferdig utbedret i 1983. Geijersgården ble senere overført til Uppsala Akademiförvaltning, og har siden 27. februar 1998 hatt status som byggnadsminne.

Eksterne lenker
 

Byggverk i Uppsala
Museer i Sverige
Kunstnerboliger i Sverige
Thomas Krogh

Thomas Krogh (født 1946, død 30. juli 2019) var en norsk filosof og idéhistoriker og professor ved Universitetet i Oslo.

Krogh tok doktorgraden i 1983 med en avhandling om transcendental filosofi.

Bibliografi 
 Empirisme og kapitalisme. Britisk filosofi fra Hobbes til Hume. Oslo. Gyldendal, 1978.
 Fra Frankfurt til Hollywood. Frankfurterskolen 1930–1945. Oslo: Aschehoug, 1991.
 Historie, forståelse og fortolkning. Oslo: Gyldendal, 1996.
 Technology and rationality. Aldershot: Ashgate, 1998.
 Virkelighetens tid. Oslo: Scandinavian Academic Press, 2006.
 Hermeneutikk. Oslo: Gyldendal, 2009.

Referanser

Eksterne lenker 

 Hjemmeside ved UiO 
«Til minne om Thomas Krogh» av Sissel Myklebust, Klassekampen 16. august 2019 s. 32

Norske filosofer
Norske idéhistorikere
Professorer ved Universitetet i Oslo
Fødselsdato ikke oppgitt
Jakob Meløe

Kåre Jakob Johan Meløe (født 15. juli 1927 i Stokmarknes) er en norsk filosof og professor emeritus ved universitetet i Tromsø.

Meløe vokste opp på Hadseløya som sønn av en klokker og skoleinspektør. Han studerte filosofi ved universitetet i Oslo som elev av Arne Næss, men fulgte en annen retning enn Næss under påvirkning av Ludwig Wittgenstein. I 1957 tok han magistergraden med avhandlingen Notes on empirical semantics and logical analysis («Noter om empirisk semantikk og filosofisk analyse»).

Han ble ansatt som universitetslektor ved universitetet i Bergen i 1960, med særlig plikt til å undervise i logikk og teoretisk filosofi. I Bergen ble han pioner for et miljø som konsentrerte seg om Wittgenstein. Kretsen ble kalt «jakobinerne» og omfattet blant andre Kjell S. Johannessen, Eyvind Dalseth og Harald Johannessen.

Fra 1965 var han professor ved Aarhus universitet i Danmark, før han i 1972 ble professor ved universitetet i Tromsø.

Meløes filosofiske arbeid konsentrerte seg først om logikk og språkfilosofi. Senere vendte han seg mot handlingsfilosofi og filosofisk antropologi. Han har selv brukt begrepet «prakseologi» om feltet sitt.

Referanser

Litteratur 
 Sidsel Aamodt: «Linjer i institutthistorien»
 Jan Inge Sørbø: Hans Skjervheim – ein intellektuell biografi. Oslo: Samlaget, 2002. ISBN 82-521-5270-3

Eksterne lenker 
 Hjemmeside

Norske filosofer
Professorer ved Universitetet i Tromsø
Personer fra Hadsel kommune
Fødsler i 1927
Hall Bjørnstad

Hall Bjørnstad (født 7. januar 1967) er en norsk romanist.

Bjørnstad studerte ved universitetet i Oslo og tok doktorgraden med en avhandling om Pascal i 2006. Han er nå (2012) amanuensis (assistant professor) i fransk ved Universitetet i Indiana i USA.

Bjørnstads forskningsområde er fransk kultur på 1600-tallet, særlig Pascal. Han har oversatt Chateaubriands Atala og René og Pascals Tanker til norsk. I 1995 utga han Tankebaner, en samling intervjuer med norske filosofer, som tidligere hadde stått på trykk i Morgenbladet. I 2001 utga han en samtalebok med Asbjørn Aarnes.

Bibliografi 
 Tankebaner. 15 samtaler om det å filosofere i 90-årene. Oslo: Spartacus, 1995.

Oversettelser 
 François-René Chateaubriand: Atala – René. Oslo: Aschehoug, 2001.
 Blaise Pascal: Tanker. Oslo: Pax, 2007.

Referanser

Eksterne lenker 

Norske romanister
Norske oversettere
Fødsler i 1967
Personer fra Bærum kommune
Uladzimir Njakljajew

Uladzimir Prakopavitsj Njakljajew eller Vladimir Nekljajev, hviterussisk Уладзімір Пракопавіч Някляеў,  (født 11. juli 1946 i Smarhon i Hrodna oblast i Den hviterussiske sosialistiske sovjetrepublikk i Sovjetunionen) er en hviterussisk poet, forfatter og politiker. Han har vunnet flere priser for sin litteratur. 

Siden 25. februar 2010 har han vært leder for kampanjen Si sannheten. Han var kandidat ved presidentvalget i Hviterussland 19. desember 2010. Kvelden 19. desember ble han banket opp av politifolk da han var på vei for å delta i demonstrasjoner mot valgfusk. Han ble arrestert og tiltalt for å ha organisert opptøyer. Menneskerettsorganisasjonen Amnesty International regner ham som samvittighetsfange. Under rettssaken i mai 2011 la aktoratet ned påstand om tre års betinget fengsel for hans rolle under demonstrasjonene.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Belarusiske forfattere
Belarusiske politikere
Personer fra Smarhonski rajon
Okinawarenna

er en dyp forsenkning i Østkinahavet. Er en aktiv kontinentrand. Her blir  Filippinerplaten som er en havbunnsplate aktivt presset inn under den eurasiske kontinentalplate og synker langs subduksjonssonen.<ref>Thakur, Naresh Kumar et al. (2010). {{Kilde google books|iqL67NrCQloC|Exploration of Gas Hydrates: Geophysical Techniques, p. 119.|side=119}}</ref>

Beskrivelse
Østkinahavet er relativt grunt med dybder på mindre enn 200 meter unntatt i Okinawarenna. Den kinesiske kontinentallsokkelen heller slakt mot kanten av Okinawarenna hvor den stuper rett ned til 2716 meter på det dypeste.

Geografitolking
Okinawarenna kompliserer beskrivelsen av Østkinahavet. Forskjellige stater tolker det i hver sin retning.

 Kina tolker det slik: 
 Japan tolker det slik:  

Se også
Østkinahavet
Senkakuøyene

Noter

Referanser
 Taylor, Brian. (1995). Backarc Basins: Tectonics and Magmatism. New York: Plenum Press. 10-ISBN 0306449374/13-ISBN 9780306449376;  OCLC 32464941
  Thakur, Naresh Kumar and Sanjeev Rajput. (2010). Exploration of Gas Hydrates: Geophysical Techniques.'' Berlin: Springer Verlag. 13-ISBN 9783642142338/10-ISBN 3642142338;  OCLC 646113755

Øst-Kina-havet
Asia
Kina
Japan
Taiwan
Omstridte områder
Platetektonikk
Aljes Bjaljatski

Aljaksandr «Aljes» Viktaravitsj Bjaljatski (; født 1962) er en belarusisk forfatter og menneskerettighetsaktivist. Han ble tildelt Nobels fredspris i 2022. Han har vært fengslet siden 2021, anklaget for skatteunndragelse. Tildelingen oppfattes som et budskap til Russlands president Vladimir Putin fordi Bjaljatski er knyttet til motstand mot krigføring i Ukraina, som Aleksandr Lukasjenko har støttet. Utenriksdepartementet i Belarus kritiserte tildelingen som ble omtalt som så politisert at Alfred Nobel ville snudd seg i graven.

Liv og virke

Bakgrunn
Bjaljatski ble født i den russiske delen av Sovjetunionen, nær grensen til Finland. Foreldrene var belarusere. Foreldrene forlot Belarus for å få bedre lønnet arbeid. I 1964 flyttet familien tilbake til Belarus og bosatte seg i Svjetlahorsk i Homjel voblasts.

Arbeid 
Bjaljatski er utdannet litteraturhistoriker. Han har doktorgrad fra Det belarusiske vitenskapsakademi og har vært direktør for et litteraturmuseum i Minsk. 

Han ble politisk engasjert etter Sovjetunionens oppløsning i 1991 og var medlem i Belarus' folkefront (BPF). BPF var i opposisjon til president Aleksandr Lukasjenkos styre. I 1996 grunnla Bjaljatski borgerrettighetsorganisasjonen Vjasna, som har sitt hovedkontor i Minsk. Dette skjedde etter oppløsningen av landets parlament og de etterfølgende aksjonene mot opposisjonens demonstrasjoner. Organisasjonen støtter personer som forfølges for sine politiske meninger i Belarus. Den mistet sin posisjon som ikke-statlig, ideell organisasjon (NGO) etter en dom i Høyesterett i 2003, dommen var en følge av Vjasnas overvåking av presidentvalget i 2001. Aktiviteten er ikke avsluttet, men fortsatte i mer uoffisielle former. 

Aljes Bjaljatski har vært arrestert mer enn tyve ganger. Han ble fengslet i 2011 og slapp fri i juni 2014. Han ble arrestert i 2020 etter omfattende demonstrasjoner mot presidentvalget.

Priser 
Bjaljatski ble nominert til Per Anger-prisen for 2006 av Svenska Helsingforskommittén og ble tildelt prisen med begrunnelsen «för att i sin orädda kamp för den vanliga människans rätt, bekämpa förtryck av de mänskliga rättigheterna». Samme år ble han tildelt Andrej Sakharovs Frihetspris av Den norske Helsingforskomité. Han er tildelt Den norske Forfatterforenings Ytringsfrihetspris for 2011. 

Han er tildelt Homo Homini-prisen og mottok i 2012 Lech Wałęsa-prisen. I 2013 ble Bjaljatski tildelt Václav Havel-prisen for menneskerettigheter av Europarådets parlamentarikerforsamling.

Han mottok Nobels fredspris i 2022.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Belarusere
Aktivister fra Europa
Menneskerettighetsaktivister
Litteraturvitere
Museumsfolk
Mottakere av Sakharovprisen
Per Anger-prisen
Nobelprisvinnere (fred)
Jessheim Stadion

Jessheim stadion (tidligere UKI Arena) er hjemmebanen til fotballaget  fra Jessheim. Banen måler 105 x 68 meter.

Hovedtribune 
Hovedtribunen på stadion er en sittetribune med tak som har 1 130 sitteplasser.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Jessheim stadion - ullkisafotball.no 
 Jessheim Stadion - Nordic Stadiums

Idrettsanlegg i Viken
Fotballstadioner i Norge
Sport i Ullensaker
Eirik Fedje

Eirik Fedje (født 4. februar 1991 i Lærdal) er en norsk fotball- og sandfotballspiller. Fedje er målvakt på det norske herrelandslaget i sandfotball.

Han startet sin karriere for Sogndal Fotball. I 2007 gikk han til FC Lyn Oslo, hvor han var en del av klubbens rekruttlag. Han kombinerte spill i Lyn med studier på Norges Toppidrettsgymnas.Etter FC Lyn Oslos konkurs returnerte han til moderklubben Sogndal Fotball. Våren 2010 spilte han for Kongsvinger, som på det tidspunktet spilte i Tippeligaen. I sin siste kamp for klubben, høsten 2010, fikk han rødt kort i en 3. divisjonskamp for Kongsvinger 2 mot Sander. Etter et kort treningsopphold i Asker Fotball var Fedje nær overgang til IK Start og lavere divisjoner i det engelske seriesystemet, men valgte han å satse på sandfotball, og var per 2012 målvakt for det norske landslaget i sandfotball. 

Eirik har lagt keeperhanskene på hyllen og skal være en del av Ronny Deilas støtteapparat som oppmann og assisterende materialforvalter i Vålerenga Fotball, sesongen 2017.

Eksterne lenker 
 Profil hos altomfotball.no

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Sogndal Fotball
Fotballspillere for Kongsvinger IL Toppfotball
Personer fra Lærdal kommune
Fødsler i 1991