alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
VM i friidrett 2013 – 200 meter menn

Øvelsen 200 meter herrer ved VM i friidrett 2013 ble avholdt på Luzhniki Stadium 16.  og 17, august.

Jaysuma Saidy Ndure representerte Norge i øvelsen og kom på åttendeplass i finalen.

Medaljevinnere

Kvalifikasjonskrav

Program

Resultater

Forsøksheat
Kvalifisering: De første tre i hvert heat (Q) og de 3 raskeste ellers (q) gikk videre til semifinalene.

Vind: Heat 1: −0.4 m/s, Heat 2: −0.2 m/s, Heat 3: 0.0 m/s, Heat 4: −0.7 m/s, Heat 5: −0.6 m/s, Heat 6: +0.2 m/s, Heat 7: +0.2 m/s.

Semifinaler
Kvalifisering: De to første  i hvert heat (Q) og de to raskeste ellers (q) gikk videre til finale.

Vind: Heat 1: 0.0 m/s, Heat 2: 0.0 m/s, Heat 3: −0.3 m/s.

Finale
Finalen ble avholdt kl 20.10.

Referanser

Eksterne lenker
 Resultater 200 meter på IAAFs nettsted

200 h
200 meter under VM i friidrett
Daniela Larreal

Daniela Larreal (født 2. oktober 1973) er en venezuelansk syklist som konkurrerer i banesykling. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun røk ut i de innledende rundene i keirin.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Venezuelanske syklister
Deltakere for Venezuela under Sommer-OL 2012
Syklister under Sommer-OL 2012
Deltakere for Venezuela under Sommer-OL 2004
Syklister under Sommer-OL 2004
Deltakere for Venezuela under Sommer-OL 2000
Syklister under Sommer-OL 2000
Deltakere for Venezuela under Sommer-OL 1996
Syklister under Sommer-OL 1996
Deltakere for Venezuela under Sommer-OL 1992
Syklister under Sommer-OL 1992
Banesyklister
Fødsler i 1973
Deltakere for Venezuela under Panamerikanske leker 2003
Simona Krupeckaitė

Simona Krupeckaitė (født 13. desember 1982) er en litauisk syklist som konkurrerer i banesykling. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun røk ut i de innledende rundene i keirin. 

Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som ble arrangert i 2021, ble hun nummer 5 i lagsprint.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Litauiske syklister
Deltakere for Litauen under Sommer-OL 2004
Syklister under Sommer-OL 2004
Deltakere for Litauen under Sommer-OL 2008
Syklister under Sommer-OL 2008
Deltakere for Litauen under Sommer-OL 2012
Syklister under Sommer-OL 2012
Deltakere for Litauen under Sommer-OL 2016
Syklister under Sommer-OL 2016
Deltakere for Litauen under Sommer-OL 2020
Syklister under Sommer-OL 2020
Banesyklister
Fødsler i 1982
Olga Panarina

Olga Panarina, hviterussisk Вольга Юр'еўна Панарына - Volha Jurjewna Panaryna (født 16. september 1985) er en hviterussisk syklist som konkurrerer i banesykling. 

Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun røk ut i de innledende rundene i keirin.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Hviterussiske syklister
Verdensmestere i banesykling
Deltakere for Belarus under Sommer-OL 2012
Syklister under Sommer-OL 2012
Deltakere for Belarus under Sommer-OL 2016
Syklister under Sommer-OL 2016
Banesyklister
Fødsler i 1985
Lisandra Guerra

Lisandra Guerra (født 31. oktober 1987) er en cubansk syklist som konkurrerer i banesykling. 

I 2008 tok hun gull på 500 m tempo under VM i banesykling.

Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun røk ut i de innledende rundene i keirin.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Cubanske syklister
Verdensmestere i banesykling
Deltakere for Cuba under Sommer-OL 2008
Syklister under Sommer-OL 2008
Deltakere for Cuba under Sommer-OL 2012
Syklister under Sommer-OL 2012
Deltakere for Cuba under Sommer-OL 2016
Syklister under Sommer-OL 2016
Banesyklister
Fødsler i 1987
Lee Hye-jin

Lee Hye-Jin (født 23. januar 1992) er en sørkoreansk syklist som konkurrerer i banesykling. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun røk ut i de innledende rundene i keirin.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Sørkoreanske syklister
Deltakere for Sør-Korea under Sommer-OL 2012
Syklister under Sommer-OL 2012
Deltakere for Sør-Korea under Sommer-OL 2016
Syklister under Sommer-OL 2016
Deltakere for Sør-Korea under Sommer-OL 2020
Syklister under Sommer-OL 2020
Banesyklister
Fødsler i 1992
Sibylle Lewitscharoff

Sibylle Lewitscharoff (født 16. april 1954 i Stuttgart) er en tysk forfatter. Hun ble i 2013 tildelt Georg-Büchner-Preis.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Tyske forfattere
Georg Büchners pris
Personer fra Stuttgart
Ljubov Basova

Ljubov Valerijivna Sjulika (ukransk: Любов Валеріївна Шуліка; født 16. juli 1988) er en ukrainsk syklist som konkurrerer i banesykling. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun røk ut i de innledende rundene i keirin.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ukrainske syklister
Deltakere for Ukraina under Sommer-OL 2020
Syklister under Sommer-OL 2020
Deltakere for Ukraina under Sommer-OL 2016
Syklister under Sommer-OL 2016
Deltakere for Ukraina under Sommer-OL 2012
Syklister under Sommer-OL 2012
Banesyklister
Fødsler i 1988
Sixto Rodríguez

Sixto Díaz Rodríguez (også kjent som Rodríguez eller Jesús Rodríguez; født 10. juli 1942 i Detroit i Michigan) er en amerikansk folkemusiker.

Han hadde en kortvarige karriere, og utga kun to album tidlig på 1970-tallet, og foretok en enkelt turné til Australia. Han hadde ingen som helst kunnskap om at han hadde nådd stjernestatus i Sør-Afrika. Samtidig var det oppstått et rykte om at han hadde begått selvmord.

På 1990-tallet lyktes det afrikanske beundrere å få kontakt med ham. Dette førte til at han gjenopptok karriere.

Historien Rodriguez er filmatisert i en svensk dokumentar kalt Searching for Sugar Man (2012), noe som også har ført til at han er blitt kjent i USA, og har opptrådt på David Letterman Show.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Sangere fra USA
Musikere fra USA
Personer fra Detroit
MF «Ibestad»

MF «Ibestad» er en bilferge som eies av Norled. Den trafikkerte inntil juni 2022 sambandet Stangnes–Sørrollnes i Troms. Da ble den tatt ut av drift for å bygges om til hybridferge med batteridrift. Fra 1. januar 2023 skal den gå i ferjesambandet Lyngseidet–Olderdalen.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norled-ferger
Skip fra 2013
Skip bygget i Tyrkia
Artikler i sjøfart-prosjektet
Hovlandtunnelen

Se også Hovlandstunnelen på riksvei 5 i Flora.

Hovlandtunnelen er en tunnel på fylkesvei 550 i Ullensvang kommune i Vestland. Tunnelen er 700 meter lang, og består av flere rasoverbygg som etterhvert er bygget sammen til én sammenhengende tunnel.

Se også 

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Ullensvang
Tunneler åpnet i 2003
Fylkesvei 550
Vindhammartunnelen

Vindhammartunnelen er en tunnel på riksvei 13 i Ullensvang kommune i Vestland. Tunnelen er 118 meter lang.

Se også 

Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge

Referanser

Riksvei 13
Veitunneler i Vestland
Veier i Ullensvang
Tunneler åpnet i 1999
Stanatunnelen

Stanatunnelen er en tunnel på riksvei 13 i Vestland. Tunnelen ble åpnet i 2003 og er 607 m lang.

Se også
Veitunneler i Norge

Kilder 

 Vegvesenets vegkart

Eksterne lenker 

 Stanatunnelen på Google Street View

Veitunneler i Vestland
Veier i Ullensvang
Skarvabjørgtunnelen

Skarvabjørgtunnelen er en tunnel på riksvei 13 i Vestland. Tunnelen er 122 meter lang og den ble åpnet i 1982.

Se også
Veitunneler i Norge

Kilder 
 Vegvesenets vegkart

Eksterne lenker 
 Skarvabjørgtunnelen på Google Street View

Veitunneler i Vestland
Veier i Ullensvang
Kviturtunnelen

Kviturtunnelen er en tunnel på riksvei 13 i Ullensvang kommune i Vestland. Tunnelen ble åpnet i 1994 og er 470 m lang.

Se også

Veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 

 Stanatunnelen på Google Street View

Veitunneler i Vestland
Veier i Ullensvang
Tunneler åpnet i 1994
Lausasteintunnelen

Lausasteintunnelen er en tunnel på riksvei 13 i Ullensvang kommune i Vestland. Tunnelen ble åpnet i 1995 er 681 meter lang.

Se også
Veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Ullensvang
Tunneler åpnet i 1995
Hansagjeltunnelen

Hansagjeltunnelen er en tunnel på fylkesvei 49 i Kvam kommune i Vestland. Tunnelen er en av fire tunneler på strekningen gjennom Tokagjelet. Den er 693 meter lang og ble åpnet i 1958 mens veien ble tatt i bruk på 1960-tallet.

Se også
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser 

Veier i Kvam
Veitunneler i Vestland
Fylkesvei 49
Tunneler åpnet i 1958
Tokagjeltunnelen

Tokagjeltunnelen er en tunnel på fylkesvei 49 i Kvam kommune i Vestland. Tunnelen er en av fire tunneler på strekningen gjennom Tokagjelet. Den er 409 meter lang og ble åpnet i 1956, mens veien ble tatt i bruk 1960-tallet.

Se også
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser 

Veier i Kvam
Veitunneler i Vestland
Fylkesvei 49
Tunneler åpnet i 1956
Snauhaugtunnelen

Snauhaugtunnelen er en tunnel på fylkesvei 49 i Kvam kommune i Vestland. Tunnelen er en av fire tunneler på strekningen gjennom Tokagjelet. Den er 348 meter lang og ble åpnet i 1954, mens veien ble tatt i bruk 1960-tallet.

Se også
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser 

Veier i Kvam
Veitunneler i Vestland
Fylkesvei 49
Tunneler åpnet i 1954
Hesjedalstunnelen

Hesjedalstunnelen er en tunnel på fylkesvei 569 i Vaksdal kommune i Vestland. Den åpnet i 1997 og er 667 meter lang.

Se også 

Eikjetotunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Kilder 
 Vegvesenets vegkart

Eksterne lenker 
 Hesjedalstunnelen på Google StreetView

Veitunneler i Vestland
Veier i Vaksdal
Fylkesvei 569
Tunneler åpnet i 1997
Remo Giazotto

Remo Giazotto (1910–1998) var en italiensk musikkviter, musikkanmelder og komponist.

Liv og virke 
Giazotto studerte klaver og komposisjon ved konservatoriet i Milano og litteraturvitenskap og filosofi ved Universitetet i Genova. I 1932 ble han kritiker ved Rivista musicale italiana, i 1945–1949 var han redaktør. Fra 1949 til 1977 arbeidet han for den italienske allmennkringkasteren RAI, først som leder for kammermusikkprogrammet, fra 1966 som leder for det internasjonale programmet organisert av EBU.

Giazotto underviste i musikkhistorie ved Universitetet i Firenze fra 1957 til 1969. I 1962 ble han tatt opp i Accademia Nazionale di Santa Cecilia, fra 1967 var han medredaktør av det musikkvitenskapelige tidsskriftet Nuova rivista musicale italiana. Ved siden av flere bøker om musikkhistorie skrev han romantiserende komponistbiografier over Tomaso Albinoni, Alessandro Stradella, Antonio Vivaldi og Giovanni Battista Viotti; for sistnevnte også en tematisk verkfortegnelse med kjennetegnet «G».

Komposisjoner 
Giazotto er framfor alt kjent på grunn av Adagio i g-moll for strykere og orgel (1958). Giazotto hevdet å ha skrevet verket basert på et fragment fra en triosonate av Tomaso Albinoni, men fragmentet er aldri funnet og ektheten blir betvilt – sannsynligvis skrev han det selv. Uansett opprinnelse, stykket i dag et av de mest populære «klassiske» musikkverk, ikke minst på grunn av en rekke bearbeidelser brukt i flere filmer.

Ved siden av Adagio skrev Giazotto framfor alt klaververk og lieder.

Skrifter i utvalg 
 Il melodramma a Genova nei secoli XVII e XVIII, Genova 1941
 Tomaso Albinoni, ‘musico di violino dilettante veneto’ (1671–1750), Milano 1945
 Busoni: la vita nell’opera, Milano 1947
 La musica a Genova nella vita pubblica e privata dal XIII al XVIII secolo, Genova 1952
 Il maestro di cappella Giuseppe Riccardi e 'La bandiera dei tre colori' di Teofilo Barla, Milano 1953
 Giovan Battista Viotti, Milano 1956
 Vita di Alessandro Stradella, Milano 1962
 Vivaldi, Milano 1965
 Quattro secoli di storia dell’Accademia nazionale di S. Cecilia, 2 Bde., Roma 1970
 Antonio Vivaldi, Torino 1973

Referanser

Litteratur 
 Carolyn Gianturco: artikkelen «Giazotto, Remo», i The New Grove Dictionary of Music and Musicians, andre utgave, red. Stanley Sadie, London/New York 2001, bind 9.

Italienske komponister
Musikkforskere
Musikkhistorikere
Personer fra Roma
Eikjetotunnelen

Eikjetotunnelen er en tunnel på fylkesvei 569 i Vaksdal kommune i Vestland. Den ble åpnet i 1997 og er 638 meter lang.

Se også 

Hesjedalstunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Eikjetotunnelen på Google Street View

Veitunneler i Vestland
Veier i Vaksdal
Fylkesvei 569
Tunneler åpnet i 1997
Høgabergtunnelen

Høgabergtunnelen er en tunnel på fylkesvei 569 i Vaksdal kommune i Vestland. Den er 633 meter lang og åpnet i 1939.

Se også 

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Høgabergtunnelen på Google StreetView
 Statens vegvesen veikart

Veitunneler i Vestland
Veier i Vaksdal
Fylkesvei 569
Tunneler åpnet i 1939
Nordrepolltunnelen

Nordrepolltunnelen er en veitunnel på fylkesvei 107 i Kvinnherad kommune i Vestland. Den åpnet i 1972 som en del av strekningen Austrepollen–Nordrepollen. Opprinnelig hadde tunnelen en bredde på 4,5 m og høyde 4,2 meter, men den ble utvidet til tunnelprofil T8,5 i forbindelse med bygging av Jondalstunnelen.

Se også
Jondalstunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Nordrepolltunnelen på Google StreetView

Veitunneler i Vestland
Veier i Kvinnherad
Bleken stavkirke

Bleken stavkirke var en stavkirke som skal ha vært gårdskirke og stått på Kirkejordet (eller Kjørkjejordet), like over gårdstunet på Bleken midtre og nordre i Rudsbygd (nå Lillehammer kommune).

Kirken er første gang omtalt i 1333 og sognet muligens noe tidligere. Den var fra gammelt av anneks til Follebu kirke, for så å bli overført til Fåberg da Follebu prestegjeld ble oppløst etter svartedauden. Det har trolig også vært justeringer av sognegrensene.

Kirken skal ha vært i bruk så sent som i 1630. Nye klokkestrenger ble innkjøpt i 1660, men for øvrig er ingen vedlikeholdsutgifter regnskapsført for de senere årene, og i en besiktigelse i 1664 heter det seg at kirken har vært øde og nedfallen i mange år. Regnskapet går til 1663, da sognet ble nedlagt og det ble gitt avkall på rett til tiende.

I dag er det ingen synlige spor etter kirken, men det skal ha vært en fordypning på jordet etter kirkekjelleren frem til begynnelsen av 1800-tallet. Et messingfat — trolig kirkens dåpsfat — sies å være funnet på stedet og ble i mange år brukt i smia på Bleken midtre ved avkjøling av jern. En dør og en dørring oppbevares på Bleken nordre, og to messingstaker på Nordgard Fougner skal etter tradisjonen stamme fra samme kirke.

Se også 
 Liste over kjente palisadekirker, stolpekirker og stavkirker

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 Brendalsmo, Jan: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Oppland (Riksantikvaren, 2016), s. 8
 
 Poten minnelund (Gjenforteller stoffet fra Sand)

Kulturminner i Lillehammer
Revne stavkirker
Tidligere kirker i Innlandet
Byggverk i Lillehammer
Vetlehovdatunnelen

Vetlehovdatunnelen er en veitunnel i Bjørnafjorden kommune i Vestland fylke. Den er 625 meter lang og utgjør en del av fylkesvei 121. Tunnelen åpnet som en del av strekningen fylkesvei 49 – Sundvor den 22. mai 1987. Byggekostnad for tunnelen kom på 13,8 millioner kroner.

Se også 
Liste over veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Vetlehovdatunnelen på Google StreetView

Veitunneler i Vestland
Veier i Bjørnafjorden
Tunneler åpnet i 1987
Hovdatunnelen

Hovdatunnelen er en veitunnel i Bjørnafjorden kommune i Vestland fylke. Den er 461 meter lang og utgjør en del av fylkesvei 121.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Bjørnafjorden
Tunneler åpnet i 1969
Skårtunnelen

Skårtunnelen er en veitunnel i Bjørnafjorden kommune i Vestland fylke. Den er 386 meter lang og utgjør en del av fylkesvei 121.

Se også 
Veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Bjørnafjorden
Tunneler åpnet i 1969
Djønnotunnelen

Djønnotunnelen er en veitunnel i Ulvik kommune i Vestland fylke. Den er 603 meter lang og utgjør en del av fylkesvei 302.

Se også 
Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Vestland
Veier i Bjørnafjorden
Tunneler åpnet i 1981
Alessandro Stradella

Alessandro Stradella (1639–1682) var en italiensk fiolinist, sanger og komponist. 

Stradella hadde en enestående karriere som frilans komponist,. Han skrev over tre hundre verk og samarbeidet med framstående poeter, men levde også et utsvevende og eventyrlig liv.

Liv 
Stradella ble født inn i en toskansk adelsfamilie. Han fikk sannsynligvis utdannelsen i Bologna, basert på at han på flere signaturer har betegnet seg som bolognese.  

Stradella var en kjent komponist allerede i 20-års-alder. Sammen med sin venn Carlo Ambrogio Lonati virket han ved hoffet til den abdiserte dronning Christina av Sverige i Roma, der han hovedsakelig skrev kirkemusikalske verk.  Stradella var en fremragende sanger som opptrådte ved flere fyrstehus – også i Firenze og Venezia var han en etterspurt musiker.

I kompaniskap med Lonati forsøkte Stradella å underslå midler fra den katolske kirka. Han hadde en rekke affærer med kvinner fra høyere sosiale lag, noe som førte til at han i tur og orden måtte flykte fra Roma, Firenze, Venezia og Torino. Etter at en sjalu turinsk adelsmann nær lyktes i å få ham myrdet, rømte Stradella tilslutt til Genova der en adelsmann av Lomellini-familien hyret en leiemorder som knivstakk Stradella til døde. 

Et tidsvitne, den franske legen Pierre Bourdelot, skrev om Stradellas kvinnehistorier i Histoire de la musique et de ses effects… (1715), men beretningen er anekdotisk preget og sannsynligvis ikke fullstendig pålitelig. Livet til Stradella inspirerte Friedrich von Flotow til å skrive den romantiske tre-akters operaen Alessandro Stradella, uroppført i 1844.

Verk 
Stradella var en svært produktiv komponist, han komponerte verk i nesten samtlige av sin tids musikkformer og overskred flere musikalske konvensjoner. Han skrev oppsiktsvekkende verk for et eller flere strykeinstrumenter og basso continuo som han kalte Simfonia, dessuten serenader, motetter, madrigaler, over 200 verdslige og kirkelige kantater, seks oratorier og åtte operaer som var svært populære i hans egen tid.

I 1674 ble Stradella og Massimiliano Neri de første komponistene som brukte betegnelsene  concertino og concerto grosso om sammensetningen solofiolin og strykergruppe. Dette var sannsynligvis Stradellas mest innflytelsesrike nyskapning, og selv om han fikk stor innflytelse også på andre områder, ble han de neste årtiene overskygget av  Corelli, Torelli, Vivaldi og andre som videreutviklet concerto grosso-formen. Händel gjenbrukte en del av Stradellas musikk, for eksempel i oratoriet Israel in Egypt.

Referanser

Kilder 
 
 «Alessandro Stradella», nndb.com

Litteratur 
 Carolyn Gianturco: Alessandro Stradella 1639–1682: His Life and Music. Clarendon Press, Oxford 1994.
 
 Sara Hibberd: Murder in the Cathedral? Stradella, Musical Power, and Performing the Past in 1830S Paris, Music & Letters vol. 87, nr. 4 (nov., 2006), s. 551-579, Oxford University Press

Eksterne lenker 
 Livsløp, i «Dizionario Biografico degli Italiani»
 
 
 
 Fritt tilgjengelige noter av Alessandro Stradella i Biblioteca Estense

Italienske komponister
Barokkomponister
Operakomponister
Kirkemusikkomponister
Myrdede musikere
Personer fra provinsen Viterbo
VM i friidrett 2013 – 200 meter kvinner

Øvelsen 200 meter kvinner ved VM i friidrett 2013 ble avholdt på Luzhniki Stadium  15. august og 16. august.

Norge var ikke representert i øvelsen.

Kvalifikasjonskrav

Program

Resultater

Forsøksheat
Kvalifisering: De første tre i hvert heat (Q) og de tre raskeste ellers (q) gikk videre til semifinalene.

Vind: Heat 1: 0.0 m/s, Heat 2: +0.1 m/s, Heat 3: 0.0 m/s, Heat 4: 0.0 m/s, Heat 5: −0.1 m/s, Heat 6: +0.3 m/s, Heat 7: +0.4 m/s

Semifinaler
Kvalifisering: De første to i hvert heat (Q) og de to raskeste ellers (q) gikk videre til finalen.

Vind: Heat 1: 0.0 m/s, Heat 2: 0.0 m/s, Heat 3: −0.2 m/s

Finale
Finalen ble avholdt kl 21.15.

Referanser

Eksterne lenker
 Resultater 200 meter på IAAFs nettsted

200 k
200 meter under VM i friidrett
VM i friidrett 2013 – 400 meter menn

Øvelsen 400 meter herrer ved VM i friidrett 2013 ble avholdt på Luzhniki Stadium 11., 12. og 13. august.

Norge var ikke representert i øvelsen.

Medaljevinnere

Kvalifikasjonskrav

Program

Resultater

Forsøksheat
Qualification: De første fire i hvert heat (Q) og de fire raskeste ellers (q) gikk videre til semifinalene.

Semifinaler
Kvalifisering: De første to i hvert heat (Q) og de to raskeste ellers (q) gikk videre til finalen.

Finale
Finalen ble avholdt kl 21.50.

Referanser

Eksterne lenker
 Resultater 400 meter på IAAFs nettsted

400 h
Sprintløp
Bødalen stavkirke

Bødalen stavkirke var en stavkirke i Bødalen i Vestre Gausdal. Den skal ha vært oppført på 1100-tallet, uten at nøyaktig år er kjent. Kirken skal ha stått ved gården Bø øvre (eller Øvre Bø). Fra tidlig av ble sogn og kirke kalt Jadradale («Bjár kirkja i Jǫðrudalr» eller Jødrudals kirke), et navn som skal ha blitt brukt så sent som i 1575. Bødalsnavnet dukker opp første gang i 1449 som navn på kirkestedet og ser ut til å ha fortrengt det gamle sognenavnet etter hvert.

Stavkirken ble i 1665 avløst av en laftet kirke. Vestre Gausdal kirke (også kjent som Nykirken) ble oppført ved Forset og innviet i 1784, og den laftede Bødalskirken fra 1665 ble trolig nedlagt i årene omkring dette. Det later imidlertid til at den ikke ble revet umiddelbart. Ifølge lokale tradisjoner skal den har vært i bruk blant annet som forsamlingslokale en hundre års tid etterpå. Det er ingen synlige spor etter kirken i dag og det nøyaktige kirkestedet i middelalderen er ikke kjent.

Gjenstander fra stavkirken 
Det er bevart to planker fra en portal som antas å stamme fra denne stavkirken. De skal være å finne i Nordiska museet i Stockholm.

På midten av 1300-tallet skal presten i kirken ha byttet ut det gamle romanske krusifikset (fra før 1200-tallet) med et gotisk. Det gotiske krusifikset skal være skåret på Hamar. Det er 134 cm høyt og ble kjøpt av Nordiska museet i 1881 og overført til Oldsamsamlingen i 1971.

En Madonna-figur med barn fra Balke-skolen (ca. 1300) er nå i Vestre Gausdal kirke. Det samme er en biskopfigur fra Balke-skolen (ca. 1350).

Se også 
 Liste over kjente palisadekirker, stolpekirker og stavkirker

Referanser

Litteratur 
 
 
 
 
 
 Brendalsmo, Jan: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Oppland (Riksantikvaren, 2016), s. 66

Eksterne lenker 
 

Revne stavkirker
Kulturminner i Gausdal
Tidligere kirker i Innlandet
Byggverk i Gausdal
VM i friidrett 2013 – 800 meter kvinner

Øvelsen 800 meter kvinner ved VM i friidrett 2013 ble avholdt på Luzhniki Stadium 15, 16, og 18. august.

Norge var ikke representert i øvelsen.

Medaljevinnere

Kvalifikasjonskrav

Program

Resultater

Forsøksheat
Kvalifisering: De tre første i hvert heat (Q) og de fire raskeste raskeste (q) gikk videre til semifinalene.

Semifinaler
Kvalifiusering: De tre første i hvert heat (Q) og de to raskeste ellers (q) gikk videre til finalen.

Finale
Finalen startet kl. 17.50.

Referanser

Eksterne lenker
 Resultater 800 meter på IAAFs nettsted

800 k
Mellomdistanseløp