alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Altevatnet

Altevatnet (nordsamisk: Álddesjávri) er en innsjø i Bardu kommune i Troms og Finnmark fylke. Den er utspring for Barduelva, som renner ut i vest.

Altevatnet er Norges 13. største innsjø og den største i Troms og Finnmark. Den er regulert som magasin for Innset, Straumsmo og Bardufoss kraftverk. Vannstanden reguleres mellom 489 og 472,8 moh og magasinkapasiteten er på 1,027 millioner m³.

Se også 
Liste over innsjøer i Skandinavia

Fotnoter

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Dybdekart, NVE 

Innsjøer i Bardu
Målselvvassdraget
Reservoarer i Troms og Finnmark
Blåsjø

Blåsjø er en kunstig innsjø i kommunene Bykle i Aust-Agder, Hjelmeland og Suldal i Rogaland. Den ble dannet ved å demme opp de øvre delene av elvene Ulla, Førreåa og Brattelielvi til de dannet en sammenhengende innsjø. Blåsjø har et areal på , og er med det den 12. største innsjøen i Norge. 

Innsjøen er hovedmagasin for Ulla-Førreverkene, som har en total installert effekt på 2 100 MW. Blåsjø er det største kraftmagasinet i Norge målt i energiinnhold, med et energipotensial på ca. 7,8 TWh. Rundt Blåsjø finner en fjorten dammer, flere av dem er blant Norges største:

Oddatjørndammen er en steinfyllingsdam med tetningskjerne av morenemasse, med sine 142 m er den Norges høyeste steinfyllingsdam.
Storvassdammen er en steinfyllingsdam med tetningskjerne av asfalt, med sine 9,7 mill. m³ stein er den Norges største. 
Førrevassdammen er en betongdam med flomoverløp, dammen er Norges største betongdam.  Den er 1 300 m lang og 255 000 m³ betong gikk med til å bygge dammen. Dammen fikk i 1989 æresprisen Betongtavlen.

Til Blåsjø overføres det vann fra Skorpevadshølen og Saurdal kraftverk kan både tappe og pumpe vann fra og til Blåsjø. Pumpingen skjer fra Sandsavatnet. Blåsjø reguleres mellom 1 055 og 930 moh og er et flerårsmagasin.

Fotnoter

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Energimagasinet Blåsjø
 Informasjon om betongdammer

Innsjøer i Bykle
Innsjøer i Suldal
Innsjøer i Hjelmeland
Reservoarer i Agder
Reservoarer i Rogaland
Ullavassdraget
Møsvatn

Møsvatn er Vestfold og Telemarks største innsjø og den største i Skandinavia over 900 moh. Så godt som hele innsjøen ligger i Vinje kommune, mens ca. 5,5 km² av Sundet, som går mot Skinnarbu og Møsvassdammen, ligger i Tinn kommune. Møsvatn er oppdemmet av Møsvassdammen og Torvehovdammen og er hovedmagasin for Frøystul kraftverk.Vannet går igjennom fem kraftverk før det renner ut i Tinnsjøen. Møsvann, som tilhører Skiensvassdraget, er Norges tredje største reguleringsmagasin med en kapasitet på 1066 millioner m³.

Før oppdemningen besto Møsvatn av tre separate innsjøer, og langs breddene av disse er det funnet en mengde etterlatenskaper fra steinalderen. Her finnes også noen av Norges høyestliggende fjellgårder.

Innsjøen er en viktig ferdselsåre for fastboende og turister. Den trafikkeres av rutebåten MB «Fjellvåken II» om sommeren og av snøscootere om vinteren. Båtruten går mellom Skinnarbu, som ligger ved fylkesvei 37 og Mogen turisthytte, som ligger i den nordvestre enden av Møsvatn, innerst i Juvikfjorden.

Møsvatn ble regulert i årene fra 1903, og Olav Heggstad ledet disse arbeidene. Det ble sagt at reguleringen ville ta to meter av jordene, men det ble to meter i høydeforskjell. Møsvann er regulert flere ganger. P.g.a reguleringen blir det liggende store mengder is på land etter at vannet er tappet ned i løpet av vinteren. Denne isen bruker lang tid på å smelte, og medfører kalde klima til isen er smeltet.

Se også 
 Møsstrond
 Møsvasstangen landskapsvernområde
 Liste over innsjøer i Skandinavia

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Nasjonalparksenter Hardangervidda 
 M/B Fjellvåken
 Dybdekart Møsvatnet, NVE 2001

Innsjøer i Vinje
Innsjøer i Tinn
Hardangervidda
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Skiensvassdraget
Kviteseidvatnet

Kviteseidvatnet er en innsjø i Kviteseid kommune i Telemark fylke. Innsjøen er en del av Telemarkskanalen, og tilhører Skiensvassdraget.

Kviteseidvatnet har sine to tilløp fra vest. Dette er Strauman fra Bandak og Dalaåi, som munner ut Sundkilen, ei vik i Kviteseidvatnet som ofte regnes som en egen innsjø. I øst fortsetter Fjågesundstraumen, som fører vannet videre til Flåvatn. Siden av oppdemmingen av Flåvatn (Hogga sluse) ligger Flåvatn, Kviteseidvatn og Bandak på samme høyde.

Med et største dyp på 201 meter, er Kviteseidvatnet blant de 20 dypeste innsjøene i Norge, men blant de minste av disse.

Fotnoter

Referanser

Eksterne lenker 
 

Bandak–Norsjøkanalen
Innsjøer i Kviteseid
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Vest-vassdraget
Google Søk

Google-søk (eller Google Web Search) er Googles mest kjente tjeneste, og er verdens desidert største søkemotor med over 200 millioner søk hver dag. Google har over 8 milliarder sider indeksert på sine tjenere, som søkemotoren søker gjennom. De fleste andre av Googles tjenester ligger under Google-søk, deriblant Bildesøk og Froogle. Man antar at så mange som 80 % av alle Internettbrukerne benytter seg av Google Søk.

Når man utfører et søk med Google Søk, vil man som oftest få de mest relevante søkeresultatene først. Dette gjøres med en sofistikert evaluering av websider (PageRank), som Google ikke røper helt, for å forhindre sikkerhetstrusler og utnyttelser av systemet. Den baserer seg blant annet på hvor mange sider som lenker til det ene søkeresultatet, og hvor høy anseelse disse sidene har. Hvis for eksempel BBC lenker til en webside, vil denne lenken gi større utslag enn en lenke fra en tvilsom side som veldig få lenker til.

Det har skjedd utnyttelser av Google Søks system. Etter at George Bush ble innsatt som amerikansk president, lenket en mengde sider til Bushs valgkampsider, med lenketittelen «The greatest mistake». Når man da søkte på «The greatest mistake» på Googles søkemotor, fikk man som første resultat Bushs valgkampsider.

Undertjenester av Google Søk 
Google Bildesøk
Froogle
Google Grupper (Usenet)
Google Katalog
Google Maps
Google Suggest

Se også 
Google
Søkemotoroptimalisering

Eksterne lenker 
 

Google-tjenester
Søkemotorer
Programvare fra 1997
1997 i USA
SpareBank 1 Helgeland

SpareBank 1 Helgeland (SBH) er den største banken på Helgeland, med en forvaltningskapital på 39,6 milliarder kroner (31.03.2022) og om lag 150 årsverk. Banken har 4 kontor i regionen, og er den 11. største sparebanken i Norge.

SpareBank 1 Helgeland har hovedkontor og forretningsadresse i Mo i Rana, og ledes av administrerende direktør Hanne Nordgaard.

Konsern 
Helgeland Sparebank har følgende datterselskaper:
 ANS Bankbygg Mo
 Helgeland Boligkreditt AS
 AS Sparebankbygg
 Helgeland Sparebank Eiendomsselskap AS
 Helgeland Utviklingsselskap AS
 Storgata 73 AS
 Strendene Utviklingsselskap AS

Historie 
Formålet med sparebankene var fra starten av at de skulle være hjelp til selvhjelp for folk med små inntekter, og bidra til økonomisk selvstendighet og trygghet for den enkelte.

Den nåværende Helgeland Sparebank er resultatet av en fusjon mellom Sparebanken Rana og den opprinnelige Helgeland Sparebank. Styrene i begge bankene behandlet og vedtok enstemmig forslag om fusjon den 2. november 2004. Den 1. april 2005 ble Sparebanken Rana slått sammen med Helgeland Sparebank, og banken fikk sin nåværende form.

Den opprinnelige Helgeland Sparebank ble opprettet i 1977 da Vefsn Sparebank i Mosjøen fusjonerte med Herøy Sparebank, Brønnøsund Sparebank, Velfjord Sparebank og Vevelstad Sparebank. Noen år senere fusjonerte også Vega Sparebank og Brønnø Sparebank med Helgeland Sparebank. Den eldste av bankene - Vefsn Sparebank - ble grunnlagt den 7. januar 1860, og Helgeland Sparebank kunne derfor feire sitt 150-årsjubileum i 2010.

Sparebanken Rana var også et resultat av sammenslutning av flere banker. Banken ble opprettet 1. april 1876 med navnet Mo Sparebank, og i perioden fra 1964 til 1991 ble den sammensluttet med Korgen Sparebank, Lurøy Sparebank, Rødøy Sparebank. I 1986 ble disse bankene til Sparebanken Rana, og i 1991 ble også Hemnes Sparebank fusjonert inn.

Banken var fra fusjonen i 2005 organisert i to regioner; region nord og region sør, med regionskontorer i Mo i Rana og Mosjøen. Den 1. januar 2015 ble banken omorganisert, og den kunderettede virksomheten er nå inndelt i en personmarkeds- og en bedriftsmarkedsdivisjon, ledet av henholdsvis Dag-Hugo Heimstad (direktør personmarked) og Bjørn-Tore Brønlund (direktør bedriftsmarked).

Den 15. mars 2021 gikk Helgeland Sparebank inn i SpareBank 1-alliansen og ble til det som vi kjenner i dag som SpareBank 1 Helgeland. Den 18. oktober 2021 overtok banken også kontorer, kunder og ansatte fra SpareBank 1 Nord-Norge på Helgeland, mens SpareBank 1 Nord-Norge gikk inn på eiersiden i SpareBank 1 Helgeland.

Eksterne lenker 
 Helgeland Sparebank, offisielle sider
 Helgeland Sparebanks gavefond for allmennyttige formål
 Helgeland Sparebanks gavestiftelse
 Sparebankstiftelsen Helgeland Forvalter av egenkapitalbevis i Helgeland Sparebank
 Finansdepartementets fusjonsgodkjenning, datert 31/3-2005
 Bankens kontorer i Google Maps

Norske banker
Næringsliv i Nordland
Næringsliv i Rana
Næringsliv i Vefsn
Etableringer i 1977
1977 i Norge
Tore André Dahlum

Tore André «Totto» Dahlum (født 21. juni 1968) er en norsk tidligere fotballspiller. Dahlum spilte tre perioder i  (1987-91, 1994-96, 2001), to perioder i Rosenborg, og hadde også korte proffopphold i gresk og dansk fotball. 

Dahlum var en notorisk måljeger i begynnelsen av 1990-årene. Som Start-spiller ble han toppscorer i Eliteserien 1990 med 20 mål. Han ble også tatt ut på , hvor han fikk totalt 15 A-landskamper og scoret 6 mål. Hans største øyeblikk i landslagstrøya var da han scoret Norges første mål i seieren over  i 1991.

I 1992 ble Dahlum kjøpt av Rosenborg, hvor han opplevde formsvikt, og ble satt ut av både klubb- og landslag. Han scoret imidlertid på et sterkt volley-skudd i cupfinalen i 1992, der Rosenborg vant 3-2 over Lillestrøm. To år senere returnerte han til Start, og hadde senere et kortvarig proffopphold i den greske klubben Skoda Xanthi. I 1997 dro han nok en gang til Rosenborg (og gjorde comeback på landslaget), og var også innom danske AaB Aalborg før han avsluttet karrieren med enda et opphold i Start.

Fra 1. desember 2007 til 8. desember 2009 trente Dahlum 3.-divisjonsklubben Jerv fra Grimstad i Aust-Agder. Han skrev en 5-årskontrakt med klubben som hadde som mål å spille i 1. divisjon innen 2012, men måtte etter 2 år forlate stillingen etter mistillit i spillergruppa.

Den 21. juni 2011 skrev Dahlum under en kontrakt med Våg om å tiltre som sportslig leder fra august.

Hans sønn Henrik ble før  tatt opp i s A-stall.

Landskamper

Karrierestatistikk

Klubbstatistikk

Referanser

Eksterne lenker 
 

 

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Toppscorere i Eliteserien i fotball for menn
Norske fotballtrenere
Norske fotballspillere i Belgia
Norske fotballspillere i Hellas
Norske fotballspillere i Danmark
Fotballspillere for FK Vigør
Fotballspillere for Idrettsklubben Start
Fotballspillere for Rosenborg BK
Fotballspillere for Aalborg BK
Fotballspillere for Fløy
Vinnere av Kniksenprisen
Ekspertkommentatorer (sport)
Andrej Sakharov

Andrej Dmitrijevitsj Sakharov (russisk Андрей Дмитриевич Сахаров, født 21. mai 1921 i Moskva, død 14. desember 1989 samme sted) var en sovjetisk vitenskapsmann som ble tildelt Nobels fredspris i 1975.

Fredsprisen ble overrakt til hans hustru Jelena Bonner, da han selv ikke fikk utreisetillatelse. Han ble forvist til Gorkij i 1980 og politisk rehabilitert av Mikhail Gorbatsjov i 1986.

Liv og virke

Bakgrunn 
Sakharov var sønn av Dmitrij Ivanovitsj Sakharov, fysikklærer ved privatskoler og amatørpianist. Senere underviste han ved Statsuniversitetet i Moskva. Andreijs bestefar hadde vært advokat i det russiske keiserdømmet og hadde respekt for sosial bevissthet og humanitære prinsipper. Sakharovs bestefar ville senere ha en stor innflytelse på Andrej Sakharov. Sakharovs mor var Jekatrina Aleksejevna Sakharova, som hadde greske røtter. Sakharovs foreldre og bestemor på farssiden hadde stor innflytelse på hvordan personligheten hans utviklet seg. Sakharov vokste opp som russiskortodoks, men ble ateist senere i livet. Han mente derimot at et «ledende prinsipp» ledet universet og menneskenes liv.

Vitenskapsmann 
Han blir regnet som den sovjetiske hydrogenbombens far. Forståelsen for hvor mye ødeleggelse denne bomben kunne forårsake, la grunnlaget for hans kamp for fred og frihet.

Menneskerettighetsengasjement 
Andrej Sakharov fremførte tidlig sin oppfatning ar forutsetningen for at verden skulle unngå fullstendig undergang var at det rådet en teknisk jevnbyrdighet mellom øst og vest. Han viet seg fra midten av 1960-tallet  stor grad av sin tid til å arbeide for en forbedring av de annerledes tenkendes situasjon. For dette arbeid ble han belønnet med Nobels fredspris i 1975. Sakharov ble forhindret fra å ta i mot prisen i Norge og Jelena Bonner tok i mot prisen i hans sted. Ettersom han også sterkt kritiserte statsledelsen for krigen i Afghanistan ble han forvist fra Moskva og sitt arbeide der og måtte bo i Gorkij. Først i 1986 opphevet Mikhail Gorbatsjov hans indre eksil.

Fra manifestet Tanker om framsteg, intellektuell frihet og fredleig sameksistens (1968) via Sakharov har ordet til Mitt land og verden ble hans innstilling  til Sovjetunionen og dens sosialisme fra kritikk til fordømmelse, særskilt vedrørende den manglende tillempningen av Helsingforsavtalens bestemmelser om menneskerettigheter.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Moskva
Russiske fysikere
Kjernefysikere
Sovjetiske aktivister
Menneskerettighetsaktivister
Nobelprisvinnere (fred)
Russiske nobelprisvinnere
Medlemmer av Det franske vitenskapsakademiet
Mottakere av Fritt Ords Pris
M1

M1 kan referere til:

Anatomi 
Primary motor cortex, et område i hjernen

Astronomi
Krabbetåken, supernovarest, også kjent som Messier 1 eller M1

Media 
 M1, en ungarsk tv-kanal

Transport
BMW M1, sportsbil fra BMW, produsert 1978–1981
M1 (motorvei), motorvei i England
M1 (Irland), motorvei i Irland
M1 (Nord-Irland), motorvei i Nord-Irland
M1, hovedvei i Hviterussland, se europavei 30
M1, hovedvei i Russland, se europavei 30
M1, motorvei i Ungarn, se europavei 60
M1 (Berlins sporvei), en av metrolinjene til Berlins sporvei

Metro
M1, en av linjene til Københavns metro
M1, en av linjene til Paris' metro
M1, en av linjene til Budapests metro
M1, en av sporveislinjene i Berlin

Våpen
M1 Abrams, amerikansk stridsvogn
M1 Garand, amerikansk rifle
M1 Karabin, amerikansk kort rifle

Økonomi
M1 (pengemengde), det smale pengemengdebegrepet
Blodtransfusjon

Blodtransfusjon (eller blodoverføring) er overføring av blod fra en person til en annen person i medisinsk øyemed. Blodoverføringer blir brukt som behandlingsmetode i forbindelse med blodtap eller i forbindelse med at produksjonen av visse komponenter i blodet ikke skjer på den måten den skal. 

Ved blodoverføring er det viktig at mottakeren har en blodtype som stemmer overens med giverens blodtype. Personer med blodtype 0 kan gi til alle, men bare få fra andre personer med 0. Personer med blodtype AB kan motta fra alle, men bare gi til andre med AB. I tillegg er det mange andre faktorer, for eksempel Rhesussystemet som spiller inn.

Blodoverføring kan gis som fullblodsoverføring eller en konsentrert del av blodet som man eventuelt har særlig bruk for (røde blodlegemer, blodplater eller blodplasma).

Se også 
 
 Blodgivning
 Kirurgi

Eksterne lenker 
 Blodoverføring - Pasienthåndboka.no 

Medisinske behandlinger
Serologi
Ivar Morten Normark

Ivar Morten Normark (født 27. mai 1963 i Narvik) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er styreleder for Idrottslaget Hødd. 

Som fotballspiller var Normark en hodesterk spiss med fortid fra moderklubben Mjølner samt Brann og Bodø/Glimt. Normark har også vært proffspiller i Frankrike. Sesongen 1993 kan kanskje anses som toppen av Normarks karriere som spiller, da vant han serie-sølv og cup-gull med Bodø/Glimt.

Han er opprinnelig utdannet lærer fra Høgskolen i Bodø. Han begynte trenerkarrieren for Bodøklubben Gevir Bodø i 1996, før han overtok Alta IF i 1998. Normark ble trener for Aalesund i 2000. Her ble det to opprykk til Eliteserien og to nedrykk fra Eliteserien, og han mistet jobben etter at laget rykket ned fra eliteserien etter 2005-sesongen.

Fra 2. desember 2005 til 26. juli 2006 var han trener for eliteserielaget Tromsø. Han mistet jobben etter en rekke dårlige resultater og protester fra supporterne, laget hadde til da bare scoret to ganger på hjemmebane. I 2008 overtok han som trener for 2.-divisjonsklubben Mjølner i Narvik. Her var han i fem år, før han trakk seg etter nedrykket til 3. divisjon i 2012.

I mai 2018 ble han styreleder for Hødd.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Norske fotballtrenere
Fotballspillere for FK Bodø/Glimt
Fotballspillere for FK Mjølner
Fotballspillere for SK Brann
Fotballspillere for Stade Français
Fotballtrenere for Alta IL
Fotballtrenere for Aalesunds FK
Fotballtrenere for Tromsø IL
Fotballtrenere for FK Mjølner
Norske fotballspillere i Frankrike
Personer fra Narvik kommune
Fødsler i 1963
Odd Kvaal Pedersen

Odd Kvaal Pedersen (født 9. februar 1935, død 16. mars 1990) var en norsk journalist, forfatter og oversetter. For sitt journalistiske arbeid ble han i 1986 tildelt institusjonen Fritt Ords pris Fritt Ords Honnør for «fremsynt og vidtfavnende publisistvirksomhet om den undertrykte befolkningen i Sør-Afrika og om u-landsproblemer».

Han debuterte som skjønnlitterær forfatter 45 år gammel i 1980 med romanen Dobbel frukt. I 1987 fikk han Kritikerprisen for dokumentarromanen Narren og hans mester om maleren Lars Hertervig.

Bibliografi 
 Tam tam og transistor – sakprosa (1964)
 Mer enn brød. Utviklingsland og kristent ansvar – sakprosa (1966)
 Afrika i dag – og i morgen? – sakprosa (1969)
 Hvit samvittighet. Rapport om apartheid – sakprosa (1971)
 Dobbel frukt – roman (1980)
 Møtesteder – roman (1981)
 Onkel Tom er død. Perspektiv på det religiøse Afrika – sakprosa (1982)
 Guds Kaptein – roman (1982)
 Ildsjel : et portrett av Olav Hodne – sakprosa (1984)
 Gråstein og lengsel. Peilinger i Alfred Hauges tema og litterære landskap – sakprosa (1985)
 Sør-Afrika : Siste trekk. Apartheid som mentalitet og maktsystem – sakprosa (1986)
 Narren og hans mester – roman (1987)

Priser 
 Fritt Ords Honnør 1986
 Kritikerprisen 1987, for Narren og hans mester

Referanser 

Norske sakprosaforfattere
Norske romanforfattere
Vinnere av Kritikerprisen
Fødsler i 1935
Dødsfall i 1990
Auskarnes landskapsvernområde

Auskarnes landskapsvernområde ligger i Alta kommune i Finnmark. Området ble opprettet i 1983 og er på 0,065 km². Landskapsvernområdet er opprettet på grunn av sin kvartærgeologi og sin israndavsetning som ble dannet for ca. 10000 år siden og som tilhører hovedtrinnet i isens tilbaketrekning i Finnmark.

Bestemmelser i vernområdet 

Alle inngrep som kan endre landskapets art eller karakter vesentlig er forbudt, som f.eks. uttak eller oppfylling av masse; framføring av veger, oppføring av kraftlinjer, hus eller andre anlegg samt henleggelse av avfall. Opplistingen er ikke utfyllende. Fylkesmannen avgjør i tvilstilfelle om et tiltak må anses å endre landskapets art eller karakter vesentlig.

Bestemmelsene er ikke til hinder for 
Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i ambulanse-, politi-, brannvern-, sikrings-, oppsyns-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed.

Referanser

Eksterne lenker 
 Kart over vernområdet

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Alta
Verneområder opprettet i 1983
Brannsletta landskapsvernområde

Brannsletta landskapsvernområde ligger i Nesseby og Sør-Varanger kommuner i Finnmark. Området ble opprettet i 4. november 1983 og er på 19,2 km². Landskapsvernområdet er opprettet på grunn av sin kvartærgeologi, sitt isranddelta og eskere samt sine strandvoller.

Eksterne lenker 
 

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Nesseby
Verneområder i Sør-Varanger
Verneområder opprettet i 1983
Garsjøen landskapsvernområde

Garsjøen landskapsvernområde ligger i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Området ble opprettet 4. november 1983 og er på 20,1 km². Landskapsvernområdet er opprettet på grunn av sin kvartærgeologi, sine endemorener  og terrasser samt sine eskere.

Området ligger sør for Garsjøen.

Eksterne lenker
 

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Sør-Varanger
Verneområder opprettet i 1983
Oksevatnet landskapsvernområde

Oksevatnet landskapsvernområde ligger i Vardø kommune i Finnmark. Området ble opprettet i 1983 og er på 5,5 km². Landskapsvernområdet er opprettet på grunn av sin kvartærgeologi og sine morenetrinn.

Referanser 

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Vardø
Verneområder opprettet i 1983
Sandfjorden landskapsvernområde

Sandfjorden landskapsvernområde ligger i Berlevåg kommune i Finnmark. Området ble opprettet i 1983 og er på 4,8 km² landareal og 0,6 km² sjøareal. Landskapsvernområdet er opprettet på grunn av sin kvartærgeologi, sine raskjegler, flygesand og polygonmark.

Referanser 

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Berlevåg
Verneområder opprettet i 1983
Straumen landskapsvernområde

Straumen landskapsvernområde ligger i Berlevåg kommune i Finnmark. Området ble opprettet i 1983 og er på 5,1 km². Landskapsvernområdet er opprettet på grunn av sin kvartærgeologi, sine strandvoller og sine terrasser.

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Berlevåg
Verneområder opprettet i 1983
Vassbotndalen landskapsvernområde

Vassbotndalen landskapsvernområde ligger i Alta kommune i Finnmark. Området ble opprettet i 1991 og er på 76,96 km². Landskapsvernområdet er opprettet da det er et vakkert dalføre med flott planteliv.

Bestemmelser for vernområde 
FOR 1991-10-25 nr 689: Forskrift om Vassbotndalen landskapsvernområde

 Det er forbudt å gjøre inngrep som kan endre landskapets art eller karakter vesentlig, som for eksempel uttak eller oppfylling av masse, framføring av veger, regulering av vassdrag, oppføring av kraftlinjer, bygninger eller andre faste anlegg samt henleggelse av avfall. Opplistingen er ikke uttømmende. Fylkesmannen avgjør i tvilstilfeller om et tiltak må anses å endre landskapets karakter vesentlig.
 De to planteartene talvikvalmue (Papaver lapponicum subsp. scandinavicum) og snøstjerneblom (Stellaria crassipes) er fredet mot innsamling, skade og ødeleggelse av enhver art.

Bestemmelsene er ikke til hinder for 
 Gjennomføring av militær operativ virksomhet og tiltak i sikrings-, ambulanse-, politi-, brannvern-, skjøtsels- og forvaltningsøyemed.
 Bruk og nødvendig vedlikehold av eksisterende, lovlig oppsatte hytter, veger og andre anlegg.
 Oppføring av gjerder, når dette er nødvendig i forbindelse med reindrift eller jordbruk.
 Jordbruk i samsvar med driftsplan godkjent av forvaltningsmyndigheten.
 Vedhogst.

Forvaltningsmyndigheten kan gi tillatelse til 
 Utbedring av eksisterende lovlig oppsatte hytter og oppføring av tilbygg og uthus i tilknytning til disse.
 Uttak av masser i forbindelse med vedlikehold av eksisterende vei.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Beskrivelse av området (pdf)

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Alta
Verneområder opprettet i 1991
Stabbursdalen landskapsvernområde

Stabbursdalen landskapsvernområde ligger i Porsanger kommune i Finnmark, og grenser opp til Stabbursdalen nasjonalpark. Området ble opprettet i 2002 og er på 189,4 km². Landskapsvernområdet har plantelivsfredning og er opprettet på grunn av sin kvartærgeologi, sitt naturlandskap og sin furuskog.

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Porsanger
Verneområder opprettet i 2002