Aristarkhos

Aristarkhos fra Samos (født rundt 310 f.Kr., død rundt 230 f.Kr.) var en gresk astronom og matematiker fra antikken.  

Arkimedes nevner i Sandregningen omtaler en av personene «Aristarkhos fra Samos» som mente «at himmelen er i ro, men at jorden dreier i en gåtefull bane, mens den også roterer rundt sin egen akse». 

Aristarkhos slo fast at ved halvmåne danner jorden, solen og månen en rettvinklet trekant, noe som gjorde det mulig for ham å beregne solens og månens størrelser ved hjelp av trigonometriske metoder og å utvikle teoriene videre. Siden han ikke observerte parallaksefeil under observasjon av fiksstjernene, postulerte han at de måtte være uendelig langt borte.

I Aristarkhos' eneste bevarte skrift, Om solens og månens størrelser og avstander, tar han utgangspunkt i det det geosentriske verdensbildet, men flere senere filosofer siterer Aristarkhos på at han i et annet skrift la fram en hypotese om den heliosentriske modellen. 

Eksempelvis skriver Arkimedes i Sandregningen at Aristarkhos hadde forfattet et skrift der han skriver at den vanlige oppfatningen blant samtidens astronomer var at universet er en sfære med jorda i sentrum, og av en utstrekning som ikke var større enn at sfærens radius tilsvarer avstanden mellom solas og jordas sentrum. Til forskjell fra sin tids konsensus la Aristarkhos fram en tese om at fiksstjernene og sola er ubevegelige, men at jorda beveger seg i en krets med sola som midtpunkt. Sfæren som Aristarkhos mener fiksstjernene er festet til, har sola som midtpunkt, og størrelsen på universet hevder han er slik at jorda beveger seg inne i fiksstjernenes sfære med en omkrets som ikke er større enn at avstanden mellom jordas bane og fiksstjernenes sfære tilsvarer avstanden mellom sfæren og sfærens midtpunkt.

Ettermæle 
Verken Straton og Aristarkhos hadde nok autoritet til å få gjennomslag for sitt syn, og bortsett fra Selevkos som rundt 150 f.Kr. forsøkte å fremme Aristarkhos' heliosentriske modell, lå denne død i rundt  år inntil Kopernikus' i 1543 publiserte De revolutionibus orbium coelestium («Om himmellegemenes bevegelse»).

Glimtvis dukker den heliosentriske oppfatningen likevel frem. Cicero skrev i Republikken: «Solen...regjerer som princeps og leder for de andre stjernene...Merkurs og Venus' baner ledsager ham som følgesvenner.» Plinius den eldre skrev et århundre senere: «Solen bæres rundt i planetenes midte, styrer ikke bare kalenderen og jorden, men også stjernene selv og himmelen.» Keiser Julian den frafalne skrev om solen: «Han leder stjernenes dans; hans forsyn styrer naturen. Rundt ham, med ham som sin konge, danser planetene sine runder, de dreier rundt ham i perfekt harmoni i nøyaktig avstand, slik de lærde fastslår, de som grubler over himlenes hendelser...» Macrobius kommenterer rundt år 400 det Cicero hadde skrevet: «Han kaller solen herskeren over de andre stjernene, fordi solen styrer deres vandring frem og tilbake i forhold til solen. Således styrer solens kraft og makt de andre stjernenes baner, innenfor fastlagte grenser.»

Et krater på månen og asteroide nr 3.999 har fått navn etter Aristarkhos, og Samos internasjonale lufthavn går under navnet Aristarkhos lufthavn.

Litteratur 
 
 Thomas Little Heath: «Aristarchus, of Samos», Oxford 1913

Referanser og noter

Eksterne lenker
 «Aristarch - Der Kopernikus der Antike», ancient-cultures.com
 John J. O’Connor, Edmund F. Robertson: «Aristarchus of Samos» i MacTutor History of Mathematics archive
 Alan H. Batten: Aristarch of Samos, harvard.edu

Greske astronomer fra oldtiden
Greske matematikere fra oldtiden
Personer fra Samos
Artikler i astronomiprosjektet