Bruno Streckenbach

Bruno Streckenbach (1902–1977) var en tysk SS-general og Generalleutnant der Polize som under andre verdenskrig var tilknyttet de tyske sikkerhetsavdelingene. Han var befalshavende for Einsatzgruppe I i Polen og senere sjef for avdeling I i Reichssicherheitshauptamt (RSHA), Det tredje rikes sikkerhets- og etterretningsmyndighet. Han var også leder av den polske avdelingen til Sicherheitsdienst (SD).

Streckenbach havnet etter krigen i sovjetisk krigsfangenskap hvor han ble dømt til 25 års straffearbeid. Han ble løslatt allerede i 1955 i forbindelse med en fangeutvekslingsavtale med Vest-Tyskland.

Liv og virke

Bakgrunn 
Bruno Streckenbach ble født i Hamburg i 1902. Han var sønn av tolltjenestemannen Hans Streckenbach og hans hustru Minna, geb. Spenner. Han avsluttet sin skolegang med gymnasiet, som han forlot i april 1918 for å melde seg som frivillig til Den tyske hær for tjeneste under første verdenskrig.  Akkurat som sine nære kolleger Erwin Schulz og Heinrich Himmler ble det ingen tjeneste ved frontlinjene idet det ble inngått våpenstillstandsavtale den 11. november 1918.

Etter verdenskrigen var han aktivt medlem av Freikorps Bahrenfeld, som tok del i Kapp-kuppet i 1920. 

Han ble ansatt av et grossistfirma og forsøkte seg innen reklamen, som radioredakrør og også forsøksvis som leder av en lokalavdeling.

Nazistpartiet
Bruno Streckenbach inntrådte i Det nasjonalsosialistiske tyske arbeiderparti (NSDAP) i 1930 og i Schutzstaffel (SS) 1931. Etter Adolf Hitlers maktovertakelse i 1933 ble Streckenbach sjef for Gestapo i Hamburg. Streckenbach organiserte Gestapo i Hamburg med Münchens Gestapo som forbilde og etablerte et enhetlig undertrykkelsesapparat.

Andre verdenskrig 
Polen
Den 1. september 1939 angrep Tyskland sin østlige nabo Polen og Andre verdenskrig ble utløst. I kjølvannet av de fremrykkende tyske styrker fulgte særlige innsatsgrupper, Einsatzgruppen, som innenfor rammen av Operation Tannenberg hadde oppgaven å eliminere personer som kunne tenkes å lede den polske motstand, for eksempel politiske aktivister, intelligentia og reservister. Adolf Hitler hadde til hensikt å utslette Polens herskerklasse for slik å «hugge hodet av den polske nasjon». Dertil innledet innsatsgruppene massemord på polske jøder. Streckenbach ble i september 1939 sjef for Einsatzgruppe I. Streckenbachs innsatsgruppe fulgte bak den 14. armé som ble ledet av generaloberst Wilhelm List. I september og oktober 1939 opererte innsatsgruppen i blant annet Bielsko-Biała og Rzeszów. 

Den 20. november 1939 ble innsatsgruppene i Polen oppløst og Streckenbach ble av Reichsführer-SS Heinrich Himmler gjort til sjef for Sicherheitspolizei (Sipo) og Sicherheitsdienst (SD) (Befehlshaber der Sicherheitspolizei und des SD, BdS) i Generalguvernementet, den del av Polen som ikke ble innlemmet i Det tyske rike, men ble okkupert.

RSHA
Streckenbach ble i 1941 sjef for personalavdelingen (Amt I) ved Reichssicherheitshauptamt (RSHA). Sammen med sjefen for RSHA, Reinhard Heydrich, utvalgte han de menn som skulle lede de fire mobile Einsatzgruppen, som var tiltenkt å følge den tyske hær ved Operation Barbarossa, angrepet på Sovjetunionen. Streckenbach fikk som særlig oppgave å ved politiskolen i Pretzsch og i de nærliggende byene Düben og Bad Schmiedeberg samle og inspektere det mannskap som skulle inngå i de fire innsatsgruppene. Han viderebefordret Heydrichs ordre om å gripe og drepe alle personer som ble ansett å utgjøre Det tredje rikes fiender: politiske kommissarer (såkalte politruker), partisaner, jøder og sigøynere. Streckenbach informert mannskapet om at Sovjetunionen skulle være beseiret senest i desember 1941 og etter det skulle SS ha god tid til å ta fatt på jødene.

Under andre halvdel av krigen førte Streckenbach befal over to divisjoner i Waffen-SS.

Etter andre verdenskrig 
Streckenbach ble tatt av Den røde armé den 10. mai 1945 og havnet i krigsfangenskap. Han ble i 1952 dømt til 25 års straffarbeid, men ble løslatt allerede i 1955. Nesten tyve år etter, i 1974, ble Streckenbach tiltalt for omfattende krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten, men tiltalen ble lagt ned på grunn av hans svake helse.

Forfremmelseshistorikk ved SS 
 SS-Sturmführer: 24. desember 1932 (Etter de lange knivers natt i 1934 fikk tjenestegraden navnet SS-Untersturmführer.)
 SS-Hauptsturmführer: 12. juni 1933
 SS-Sturmbannführer: 2. september 1933
 SS-Obersturmbannführer: 9. november 1933
 SS-Standartenführer: 20. april 1934
 SS-Oberführer: 13. september 1936
 SS-Brigadeführer: 20. april 1939
 SS-Brigadeführer und Generalmajor der Polizei: 1. januar 1941
 SS-Gruppenführer und Generalleutnant der Polizei: 9. november 1941

Forfremmelseshistorikk ved Waffen-SS
 SS-Untersturmführer: 18. januar 1943
 SS-Obersturmführer: 1. mars 1943
 SS-Hauptsturmführer: 10. mars 1943
 SS-Sturmbannführer: 1. mars 1943
 SS-Obersturmbannführer: 1. juli 1943
 SS-Standartenführer: 28. august 1943
 SS-Oberführer: 30. januar 1944
 SS-Brigadeführer und Generalmajor der Waffen-SS: 1. juli 1944
 SS-Gruppenführer und Generalleutnant der Waffen-SS: 9. november 1944

Forfremmelseshistorikk som politiforvaltningstjenestemann
 Regierungsrat (Byrådirektør) 1933
 Regierungsdirektor (Byråsjef) 1938

Utmerkelser 
 Jernkorset av andre klasse: 10. oktober 1940
 Jernkorset av første klasse: 15. juli 1943 
 Ridderkorset av Jernkorset med eikeløv
 Ridderkorset: 17. august 1944
 Eikeløv: 16. januar 1945
 Krigsordenen av det tyske kors i gull: 15. desember 1943
 Krigsfortjenestekorset av andre klasse med sverd 
 Krigsfortjenestekorset av første klasse med sverd: januar 1942
 Nærkampspennen i bronse
 NSDAPs partimerke i gull: 30. januar 1939
 NSDAP tjenestemedalje
 SS-tjenestemedalje
 SS Æressverd
 SS-Ehrenring (Totenkopfring)

Referanser

Nettkilder

Litteratur 
 
 
 
 
 
 
 

Personer fra Hamburg
Tyske nazister
SS-generaler
Gestapo-personell
Einsatzgruppe-personell
SD-personell
Waffen-SS-personell
Tyskere fra andre verdenskrig
Personer tilknyttet det tredje rike
Medvirkende til Holocaust
Medlemmer av frikorps
Deltakere i Kappkuppet
Mottakere av Jernkorset (1939)
Mottakere av Jernkorsets ridderkors
Medlemmer av NSDAP (innmeldt 1925–1932)
Tyske krigsfanger under andre verdenskrig
Tyskere dømt for forbrytelser begått under andre verdenskrig