alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Nasjonalmuséet i Stockholm

Nationalmuseum på Blasieholmen, Stockholm er Sveriges største museum for kunst. Museets samlinger består av eldre maleri og skulptur, kunsthåndverk, tegninger og grafikk fra 1500-tallet fram til 1900-tallet og kunsthåndverk og design fram til i dag. Teksten på bygningens fasade leser «antiquitatis litterarum artium monumentis», det vil si monument over antikviteter, litteratur og kunst.

Museet ble åpnet i 1866, og bygget var utført av den tyske arkitekten Friedrich August Stüler. I 1934 ble Historiska museet opprettet, og Nationalmuseum avga samlinger og oppgaver til det nye museet.

I museets trappehall henger blant annet to monumentalmalerier av Carl Larsson: Gustav Vasas inntog i Stockholm 1523 og Midvinterblot.

Eksterne lenker 
 

Museer i Stockholm
Etableringer i 1866
Museer etablert i 1860-årene
1866 i Sverige
Friedrich August Stüler
Kunstmuseer i Sverige
Jeffrey Hudson

Jeffrey Hudson (født 1619, død 1682) var en britisk dverg og gjøgler.

Han tjenestegjorde ved Karl I av Englands hoff. Ved 30-årsalderen var han 45 centimeter lang, men vokste senere til 106 centimeter. Han var innblandet i mange eventyr, blant annet ble han tatt til fange av flamske pirater i 1630 og senere også av pirater fra Berberiet i 1649. I 1679 satt han fengslet en kort tid for forræderi.

Han ble portrettert av Karl Is hoffmaler, Anthonis van Dyck.

Referanser

Eksterne lenker
 Biografi fra Dictionary of National Biography på Wikisource

Hudson, Jeffrey
Personer fra Rutland
Hudson, Jeffrey
Mikojan-Gurevitsj MiG-9

Mikojan-Gurevitsj MiG-9 (NATO-kallenavn Fargo) (Russisk: Микоян и Гуревич МиГ-9) var et førstegenerasjons sovjetisk turbojetdrevet jagerfly / jagerbomber som ble utviklet i årene rett etter den andre verdenskrig.

Historie og utvikling 
MiG-9 ble utviklet av Mikojan-Gurevitsj fra I-300-prototypen som fløy første gang 24. april 1946. Den hadde to RD-20 turbojet-motorer som var en videreutvikling av den tyske BMW 003 motoren fra andre verdenskrig. Motorene var montert side om side bak cockpiten. Opprinnelig var flyet bevæpnet med en 37 mm Nudelmann NL-37 kanon, men produksjonsvarianten var vanligvis bevæpnet med en 37 mm kanon og to 23 mm NS-23 kanoner.

Under tidlig testing kom I-300 opp i en hastighet av 910 km/h og etter flere forbedringer ble det vinteren 1946–47 satt i tjeneste hos det sovjetiske luftforsvaret som MiG-9. Flyet hadde mange ytelses- og kontrollrelaterte problemer, men ble satt i operativ drift primært av politiske hensyn.

MiG-9 ble primært benyttet som et angrepsfly og totalt ble det bygget 550 fly i flere varianter fram til produksjonen opphørte i 1948.

MiG-9 fikk kodenavnet «Fargo» av NATO og av sovjeterne betegnelsen I-301. En tidligere MiG-jager som var en videreutvikling av MiG-3, ble også kalt MiG-9, men dette flyet ble aldri serieprodusert.

Eksterne lenker 
 Mikoyan-Gurevich MiG-9 (Fargo)

Mikojan-Gurevitsj MiG-09
Mikojan-Gurevitsj MiG-09
Enmotors jetdrevne luftfartøy
Mikojan-Gurevitsj-luftfartøy
Grunnkrets

Grunnkrets er en mindre geografisk enhet som brukes for å arbeide med og presentere regionalstatistikk. Begrepet er brukt av Statistisk sentralbyrå for å lage statistisk grunnlag for kommunal og regional analyse, forvaltning og planlegging. Det er rundt 14 000 grunnkretser i Norge.

Grunnkretser skal være stabile i en rimelig periode, de skal bestå av geografisk sammenhengende områder, de bør også være mest mulig ensartet når det gjelder natur og næringsgrunnlag, kommunikasjonsforhold og bygningsmessig struktur. Delområder ligger mellom kommune og grunnkretsene, slik at data som blir for detaljert på grunnkretsnivå kan løftes opp et nivå. Det er lagt vekt på at delområder hører naturlig sammen kommunikasjonsmessig og gjerne er en naturlig enhet.

Se også
 Grunnkretser i Norge
 Lister over grunnkretser i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 Delområder og grunnkretser, 2016 fra Statistisk sentralbyrå
Værøy flyplass

Værøy flyplass er en flyplass på øya Værøy i Værøy kommune i Nordland fylke. Flyplassen er privateid. Den er stengt for offentlig trafikk, men grunneier tillater småfly å bruke flyplassen såfremt det ikke er annen aktivitet der.

Værøy lufthavn var navnet dengang flyplassen hadde status som 
lufthavn. Flyplassen ble åpnet 1. juli 1986 og hadde rutetrafikk med Widerøe. Etter Værøy-ulykken 12. april 1990, ble flyplassen stengt. Flyplassen ble ikke åpnet igjen for offentlig trafikk. Området er idag poststed Værøy gamle flyplass. Flyplassen ble brukt privat som en sjokoladefabrikk for Lofoten Sjokolade, helt til den brant ned 8. oktober 2015.

Værøy helikopterhavn brukes for den offentlige trafikken idag.

Se også 
 Værøy-ulykken

Referanser

Eksterne lenker 
 Trollhavna
 NRK nett-tv - Der ingen skulle tru at nokon kunne bu 03.10.2010
 Værøy helikopterhavn - Avinor

Flyplasser i Nordland
Transport i Værøy
Flyplasser åpnet i 1986
1986 i Norge
1990 i Norge
Byggverk i Værøy
Flyplasser nedlagt i 1990
Norsk luftfartshistorie
Clemens von Brentano di Tremezzo

For den tyske dikteren, se Clemens von Brentano

Clemens von Brentano di Tremezzo (født 20. juli 1886 i Friedberg i storhertugdømmet Hessen i Det tyske rike, død 20. juni 1965 i Meran) var en tysk diplomat, riksdagsmann og den første tyske ambassadøren til Italia etter annen verdenskrig.

Liv og virke

Bakgrunn og tidlig yrkesliv 
Han var eldste sønn av den katolske sentrumspolitikeren, advokaten og senere riksdagsmannen og hessiske justisministeren Otto von Brentano di Tremezzo (1855–1927). Hans yngre brødre var Bernard (1901–1964) og Heinrich von Brentano di Tremezzo (1904–1964).

Han studerte jus og trådte inn i den diplomatiske tjenesten. Fra 1921 til 1923 var han legasjonsråd i Athen og fra 1925 til 1926 ambassaderåd ved den tyske ambassade ved Den hellige stol. Han var en venn av utenriksminister Walther Rathenau. I 1929 trådte han ut av utenrikstjenesten.

Politisk karrière 
Clemens von Brentano di Tremezzo ble innvalgt i Riksdagen for Det katolske sentrumspartiet, og ble deretter pensjonert. I 1943 ble han forpliktet til arbeide for Industri- og handelskammeret, og fortsatte i denne stillingen også etter krigen frem til 1946.

Den badiske statspresidenten Leo Wohleb gav ham i desember 1946 i oppdrag å lede det badiske statskanselliet. I juli 1950 fulgte utnevnelsen til generalkonsul i Italia. 1. juni 1951 overrakte han den italienske presidenten Luigi Einaudi sine akkreditiver som ambassadør, og ble Tysklands første ambassadør siden krigen.

Våren 1957 ble han pensjonert og trakk seg tilbake til Meran i Syd-Tirol i Italia, hvor han bodde til sin død. Han døde på sin 78. års fødselsdag.

Referanser 

Tyske politikere
Tyske ambassadører
Ambassadører til Italia
Personer fra Friedberg
Broken Column

Broken Column er et skulpturprosjekt av den britiske kunstneren Antony Gormley. 

Prosjektet består av 23 statuer i sandblåst jern som er plassert på ulike steder i Stavanger. På folkemunne blir skulpturene gjerne kalt «de rustne menn» eller «jernmennene». Skulpturene er identiske og er stiliserte avstøpninger av kunstnerens kropp, men med utjevnede kurver. Den rustne overflaten er resultatet av en lengre, kontrollert rustningsprosess. Skulpturene er 1,95 meter høye og er plassert slik at de danner en imaginær søyle ved at de er plassert etter hverandre i høyde over havet, og utjevner høydeforskjellen mellom Stavanger kunstmuseum og Stavanger havn. Alle statuene er vendt i samme retning, mot nord. 

Den første skulpturen ble plassert i Stavanger kunstmuseum i desember 1999 og prosjektet ble ferdigstilt i 2003. Skulpturen på Stavanger kunstmuseum er den høyest plasserte og står på 41,41 moh. Den neste skulpturen på vandringen mot havet er plassert i Mosvannsparken på 39,46 moh (41,41 meter-1,95 meter). Slik fortsetter det til den 23. skulpturen, som står med 149 av sine 195 cm under vann, ved et skjær utenfor Natvigs Minde utenfor Stavanger havn.

Skulpturprosjektet er resultatet av et privat initativ og ble finansiert med støtte fra Christian Bjelland og Ådne Kverneland samt Stavanger kommune etter at et liknende prosjekt av Gormley på Solastranden hadde vist seg populært. Demonteringen av den midlertidige installasjonen er blitt utsatt pga. debatt om muligheten til å gjøre den permanent.

Bilder

Referanser

Kilder 
 Jan Inge Reilstad (red.) (2004) Broken Column ISBN 82-91370-66-4
 Kart over skulpturene.

Kultur i Stavanger
Norske skulpturer
Ruteig flyplass

Ruteig flyplass er en flyplass som ligger på gården Ruteig i Tønsberg kommune i Vestfold og Telemark fylke. Flyplassen er beregnet for mikrofly.

Eksterne lenker 
 Kart (PDF-format)
 Mikroflygernes egne flystriper

Flyplasser i Vestfold og Telemark
Samferdsel i Tønsberg
Byggverk i Tønsberg
Sande flyplass

Sande flyplass er en flyplass som ligger på gården Teigen i Holmestrand kommune i Vestfold og Telemark fylke, i nærheten av tettstedet Sande.

Eksterne lenker 
 Kart (PDF-format)
 Mikroflygernes egne flystriper

Flyplasser i Vestfold og Telemark
Samferdsel i Holmestrand
Byggverk i Holmestrand
Picsearch

Picsearch Bildesøk er en søkemotor for bilder. Picsearch har lagret mer en 1 700 millioner forminskede versjoner av bilder på sine PC-er som søkemotoren søker i.

Se også 
Google Bildesøk

Eksterne lenker 
 
  Picsearch bildesøk

Søkemotorer
Tverrpolitisk Folkevalgte

Tverrpolitisk Folkevalgte var et registrert politisk parti, som ble opprettet i 1997. Formelt stilte partiet til valg med utgangspunkt i Frihetspartiet mot EF-unionens partistatus. Partiet fikk i 1997 Steinar Bastesen innvalgt på Stortinget, men han brøt i 1999 med partiet. Mellom 1998 og 2001 het partiet Tverrpolitisk kyst- og distriktsparti.

Partiet ble registrert i Partiregisteret i 2003. Det ble strøket fra registeret 2. november 2017, da det ikke hadde stilt liste ved de to siste stortingsvalgene. Partiet er fortsatt registrert i Enhetsregisteret, men nå under navnet Energidemokratene – Norge.

Tverrpolitisk Folkevalgte stilte ved stortingsvalget i 2009 liste i Nordland og oppnådde 64 stemmer.

Referanser 

Politiske partier i Norge
Politiske partier etablert i 1997
Kim Holmen

Kim Kristian Holmen (født 14. juli 1982 på Vestli i Oslo) er en norsk tidligere fotballspiller som spilte i Tippeligaen for Lyn Toppfotball og Kongsvinger IL Toppfotball og i 1. divisjon for Kongsvinger og Ullensaker/Kisa Idrettslag.

Holmen spilte for Lørenskog Idrettsforening i 2. divisjon da han i november 2006 signerte en avtale med Lyn, som da spilte i eliteserien. Før 2010-sesongen gikk han til Kongsvinger, og i 2012 dro han videre til Ullensaker/Kisa. Etter 2012-sesongen la han opp, men gjorde et kortvarig comeback i 2014 for Lyn i 2. divisjon.

Holmen er kjent for sin løpshurtighet, og har løpt på 4,63 sekunder på 40-meter ved Toppidrettssenteret (TIS). Dette er en av de raskeste tidene målt av en fotballspiller på TIS. Holmen har også spilt for futsallaget Kappa Futsal Klubb, hvor han i 2005 ble Skandinavisk mester.

Han er sønn av tidligere toppturner Unni Holmen, og var selv turner på høyt nivå, med bronse i hopp fra europamesterskapet for juniorer i 2000. Holmen gikk på idrettsfag på Bjerke videregående skole fra 1998 til 2001.

Tidligere klubber 
 Vestli
 Skeid 
 Grorud 
 Lørenskog
 Lyn
 Ullensaker/Kisa
 Kongsvinger

Se også 
Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Profil på lynfotball.net
 Kappa Futsal Klubb

Norske fotballspillere
Norske futsalspillere
Norske turnere
Fotballspillere for Lørenskog IF
Fotballspillere for Lyn Fotball
Fotballspillere for Skeid Fotball
Fotballspillere for Kongsvinger IL Toppfotball
Fotballspillere for Ullensaker/Kisa IL
Personer fra Oslo
Lasse Gustavson

Lasse Gustavson (født 1956) er en svensk foredragholder, forfatter og tidligere brannmann. Gustavsen ble sterkt brannskadet i forbindelse med slukking av en brann i 1981. I årene etter ulykken har han etablert et motivasjonsforedrag som er blitt mye brukt for næringsliv og organisasjoner. Han har også utgitt bok om hendelsen.

Bakgrunn 
Gustavson var nyutdannet brannmann i 1981. Han hadde jobbet en uke da brannbilen kjørte inn i en gasslekkasje. Gassen eksploderte og han løp gjennom ilden og overlevde så vidt, men ansiktet og store deler av kroppen ble permanent skadet. Gustavson kjempet seg tilbake til livet, og gjennom boka Gjennom ilden forteller han om livet etter ulykken (ført i pennen av Stig Aasvik). Boka solgte meget godt og lå flere uker på førsteplass for generell litteratur i Norge.

Han har siden 1990-årene drevet med en omfattende foredragsvirksomhet om sin skjebne. Blant annet med foredraget «Dine tanker – dine muligheter», hvor han forteller om ulykken, om veien tilbake og kampen om å få kontakt med sitt indre når det ytre er ødelagt.

Bibliografi 
 2003 – Lev videre, ISBN 9788291701080
 2004 – Gjennom ilden: en bok om Lasse Gustavson, ISBN 9788292526019
 2005 – Ord for dagen, ISBN 9788292526064
 2006 – Dina tankar – dina möjligheter, ISBN 9788292526132

Referanser 

Svenske forretningsfolk
Brannfolk
Fødselsdato ikke oppgitt
Foredragsholdere
Osen kraftverk (Sirdal)

Osen kraftverk  er et  vannkraftverk i Tonstad i Sirdal kommune i Agder. 

Kraftverket utnytter fallet på 67 meter fra reguleringsmagasinet i Nespervatnet til Bjørnestadvatn. Magasinkapasiteten er på 40 millioner m³.
Også Furevatnet reguleres og den tilføres også vann fra Kuli kraftverk.

Vannet føres først i en 2.3 km lang tunnel og så i en 178 meter lang rørgate fra magasinet til kraftstasjonen.
Bjørnestadvatnet er reguleringsmagasin for Finså kraftverk.

Samlet effekt er 4 MW og midlere årsproduksjon er på 18 GWh. 
 
Kraftverket eies av Agder Energi og startet produksjonen i 1964.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

.

Småkraftverk i Agder
Kraftverk i Sirdal
Agder Energi
Siravassdraget
Kraftverk etablert i 1964
Kuli kraftverk

Kuli kraftverk  er et  vannkraftverk i Tonstad i Sirdal kommune i Agder.

Kraftverket utnytter fallet på 173,5 meter fra reguleringsmagasinet Kulivatn til Furevatnet. Magasinkapasiteten er på 36 millioner m³.

Kulivatn reguleres mellom 612 og 577 moh. Furevatnet reguleres mellom 438 og 423 moh. 

Vannet føres først i en 780 meter lang tunnel og så i en 276 meter lang rørgate fra magasinet til kraftstasjonen.
Furevatnet er ett av reguleringsmagasinene for Osen kraftverk.

Samlet effekt er 6 MW og midlere årsproduksjon er på 25 GWh. 
 
Kraftverket eies av Agder Energi og startet produksjonen i 1966.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Småkraftverk i Agder
Kraftverk i Sirdal
Agder Energi
Siravassdraget
Kraftverk etablert i 1966
Hop videregående skole

Hop videregående skole er en yrkesfaglig videregående friskole i regi av Blå Kors. Skolen befinner seg like sør for Ask på østsiden av Askøy i Midthordland.  Formålet med skolen er å gi et videregående opplæringstilbud til mennesker som har falt utenfor det ordinære opplæringstilbudet på grunn av psykiske, sosiale og adferdsmessige årsaker. Skolen tar ikke inn elever på bakgrunn av karakter, men tar inn elever som har behov for tilbudene skolen kan tilby. Hop videregående skole følger ordinær læreplan. Skolens motto: «En liten skole som tenker stort om den enkelte elev». Skolen hadde 84 elever høsten 2018.

Utdanningstilbud 
Fra høsten 2021:

Hop videregående skole tilbyr utstrakt tilrettelagt undervisning, små grupper og stor voksentetthet.

Referanser

Eksterne lenker
 Skolens nettsted

Skoler på Askøy
Videregående skoler i Vestland
Grenlandsbanen

Grenlandsbanen er en prosjektert jernbane i en ytre korridor gjennom Vestfold og Telemark og litt av Agder, og innebærer en sammenkobling av Vestfoldbanen og Sørlandsbanen. Banen starter i Porsgrunn og blir sammenkoblet med Sørlandsbanen ved Skorstøl i Gjerstad kommune. Lengden er 60 km.

Per 2022 er utbyggingen skrinlagt og grunneiere som har båndlagt arealer ønsker disse frigjort.

Betingelser og konsept
For stasjoner på Sørlandsbanen fra Skorstøl og sørover vil ikke avstanden i km til det sentrale Østlandet avvike så mye fra i dag. Det vesentlige er at standarden på jernbanen er mye høyere over fremtidens Vestfoldbane, enn den er på dagens strekning fra Skorstøl til Drammen (Sørlandsbanen). Hovedbetingelsen for konseptet er derfor at Vestfoldbanen blir oppgradert vesentlig i forhold til i dag. Dette er blitt vedtatt og påbegynt i egne planer for Vestfoldbanen, men enkelte prosjekter mangler likevel for at konseptet skal kunne påbegynnes. Hele Vestfoldbanen må ha dobbeltspor hele veien, men dette har uansett vært Jernbaneverkets politikk siden 2009, som inkluderer minst 200 km/t mellom byene. På strekningen mellom Larvik og Porsgrunn ble det åpnet en dobbeltsporet jernbane den 28. september 2018.

Banen sto på prioriteringslisten til Jernbaneverket og Stortinget vedtok i 2014 at det skulle lages en konseptvalgutredning (KVU) for banen. Denne ble lagt frem 4. juli 2016.

I tillegg er Grenlandsbanen i seg selv en betingelse for at Sørvestbanen skal kunne bli en realitet.

Per 2022 er utbyggingen skrinlagt og grunneiere som har båndlagt arealer ønsker disse frigjort.

Konsekvenser og driftsplan ved gjennomføring
 Se  for mer informasjon.
Dersom prosjektet gjennomføres (og Vestfoldbanen er oppgradert) vil strekningen Oslo – Kristiansand ta 3t 23 min, mot dagens 4t 30 min.  Reisetiden Skorstøl–Kristiansand er 1:25 for 117 km, og hvis den strekningen rustes opp kan 20-30 minutter spares ytterligere.
I tillegg vil regionstoget mellom Kristiansand og Oslo (NSB Linje 50) inkludere byene langs kysten istedenfor inne i landet. Begge deler vil føre til større passasjerantall.

Sammenligning

Forskjeller for Linje 50, regionstoget mellom Kristiansand og Oslo

De utelatte stasjonene
Dagens stasjoner mellom Skorstøl og Kongsberg (minus Gjerstad stasjon) kan ifølge Jernbaneverket betjenes med et eget regiontog som starter Kragerø og kobler seg på dagens nett ved Neslandsvatn stasjon, og sånn sett bruker den gamle Kragerøbanen. På sett og vis er man da tilbake til situasjonen i 1927 da Sørlandsbanen ble tatt i bruk frem til Kragerø. De sydligste delene av Kragerøbanen må da legges på nytt, og banen vil krysse Grenlandsbanen ved Sannidal / Tangen stasjon.

 Referanser 

Eksterne lenker
 «KVU Grenlandsbanen», fra Bane NOR
 NRK.no - Ønsker byggestart i 2018'' (12.05.2014)

Foreslåtte jernbanestrekninger i Norge
Jernbane i Vestfold og Telemark
Jernbane i Agder
Farriseidet–Porsgrunn

Farriseidet–Porsgrunn, ofte kalt Eidangerparsellen, er en 22,5 km lang jernbanestrekning mellom Larvik og Porsgrunn.

Bakgrunn 
Prosjektet hadde byggestart i september 2012, og ble åpnet for trafikk 24. september 2018. Det er et delprosjekt i en generell oppgradering av Vestfoldbanen og kostnadene er anslått til 6,1 mrd. kroner. Traséen følger stort sett europavei 18.

Strekningen har forkortet reisetiden mellom de to byene fra 34 til 12 minutter. Prosjektet, som opprinnelig hadde arbeidstittelen Eidangertunnelen, var planlagt som en 23 kilometer lang enkeltsporstrekning, men dette ble etter en kvalitetssikring i 2009 omgjort til å være dobbeltspor, og dimensjonert for en toghastighet på 250 km/t grunnet planene om Grenlandsbanen (en prosjektert jernbane i en ytre korridor gjennom Telemark og litt av Aust-Agder, og innebærer en sammenkobling av Vestfoldbanen og Sørlandsbanen). 14,5 kilometer går i fjell fordelt på syv tunneler, en av disse har fått navnet Eidangertunnelen. At strekningen Farriseidet – Porsgrunn ble bygd er en forutsetning for å bygge Grenlandsbanen.

Linjekart 

|}

Entrepriser 
Byggingen er delt opp i fire grunn- og tunnelentrepriser:
Eidanger-entreprisen: 4,5 km fra Herregårdsbekken til Porsgrunn stasjon bygges av Implenia Norge for 624 millioner kroner.
Storberget-entreprisen: 4,8 km mellom Ønna og Herregårdsbekken bygges av NCC for 1,0 milliarder kroner.
Skillingsmyr-entreprisen: 5,75 km mellom Solum og Ønna bygges av Veidekke for 980 millioner kroner.
Vestfold-entreprisen: 9,5 km mellom Farriseidet og Solum bygges av Skanska for 1,35 milliarder kroner.
I tillegg kommer jernbanetekniske entrepriser:
Spor og kontaktledning: bygges av Infranord Norge for 252 millioner kroner.
Elkraft: utføres av Caverion Norge for 325 millioner kroner.
Tele: utføres av Relacom for 25 millioner kroner.

Referanser

Eksterne lenker 
 Banenor.no – Samleside om Farriseidet – Porsgrunn

Jernbanestrekninger i Vestfold og Telemark
Høyhastighetsbaner i Norge
Vestfoldbanen
Nitrogenoksid

Nitrogenoksid (NOX) er en kjemisk forbindelse av oksygen og nitrogen som dannes ved at disse reagerer med hverandre under forbrenninger ved høye temperaturer. Nitrogenoksid løser seg lett i vann og danner salpetersyre. Nitrogenoksid er, sammen med svovel, derfor en viktig bidragsyter til sur nedbør. I bilsammenheng brukes nitrogenoksid som erstatning for luft i forbrenningsprosessen. I denne sammenheng anvendes dinitrogenoksid som er bedre kjent som lystgass.

Atmosfæren
Luften inneholder omtrent 80 prosent N. En liten del av dette er NO2 og NO. Sollys katalyserer reduksjon av N i reaksjonen NO2 til NO. Forurensning tilfører atmosfæren NOx.

Ulike oksidasjonstrinn for N
Nitrogen kan ha alle oksidasjonstall fra +5 til -3.

NOx kan bety følgende oksider (oksygen forbindelser) av nitrogen, eller en blanding:

 Nitrogenmonoksid (NO), nitrogen(II)oksid
 Nitrogendioksid (NO2)
 Dinitrogenmonoksid (N2O), nitrous oxide
 Dinitrogentrioksid (N2O3), nitrogen (III) oxide
 Dinitrogentetroksid (N2O4)
 Dinitrogenpentoksid (N2O5)

Forurensning
Oksider av nitrogen og svovel i atmosfæren skyldes for en stor del forurensning av luften som kalles fotokjemisk smog.

Se også 
 Nitrogenmonoksid – helseeffekter
 Nitrogendioksid

Eksterne lenker 
 Miljøstatus i Norge: Nitrogenoksid

Uorganiske forbindelser
Nitrogenforbindelser
Oksider
ATC N01A