alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Megakirke

En megakirke er definert som en menighet med et ukentlig møtebesøk på mer enn 2 000 besøkende. 

Det er såkalte evangeliske kirker med karismatiske ledere, som utgjør flertallet av megakirkene. I USA er det 1 210 megakirker. Det finnes ikke tall for hvor mange megakirker som finnes. Blant de største menigheter i verden er de fleste i Asia, Latin-Amerika  og Afrika.

I Norge er det per 2019 to menigheter som defineres i kategorien megakirke. Disse to er Oslo Kristne Senter og Credokirken, med et ukentlig møtebesøk på mer enn 2 000 besøkende.

Verdens største megakirker 
Verdens største menigheter målt etter gjennomsnittlig antall besøkende hver uke (tall fra 2005).

 Yoido Full Gospel Church, Seoul, Sør-Korea – 253 000 besøkende. (773 000 medlemmer)
 Yotabeche Methodist Church, Santiago, Chile – 150 000 besøkende.
 Deeper Life Bible Church, Lagos, Nigeria – 120 000 besøkende.
 Elim Church, San Salvador, El Salvador – 117 000 besøkende.
 Mission Carismatica Internacional, Bogotá, Colombia – 90 000 besøkende.
 Vision de Futuro, Santa Fe, Argentina – 70 000 besøkende.
 Nak Presbyterian Church, ?, Sør-Korea – 60 000 besøkende.
 Winners Chapel, Ota, Nigeria – 50 000 besøkende.
 Yesu Darbar, ?, India – 40 000 besøkende.
 Housechurchnet, ?, India – 30 000 besøkende.

Se også 
 Menighet
 Kirke

Litteratur 
 Verdens ti største menigheter.  Korsets Seier 3. mars 2006. side 6. / Wolfgang Simson / Simply Church.
 Karismatiske vokser raskest.  Korsets Seier, 3. mars 2006. side 7. 
 Østby, David André. 2006. Megakirker på frammarsj.  Korsets Seier, 10. mars 2006. side 6-7.

Referanser

Eksterne lenker 
 Hartford Institute for Religion  – Megachurch Research (engelskspråklig)
 Hartford Institute for Religion – Megachurch Definition (engelskspråklig)
 Hartford Institute for Religion  – Megachurch Articles (engelskspråklig)

Kristne samfunn
Liste over vinproduserende land

Dette er en liste over noen utvalgte land i verden som produserer vin (rekkefølgen er noe tilfeldig, men starter med de store klassiske vinlandene). Hvilke druesorter som nyttes, vil stå nevnt under land, eller landets vindistrikter.

 Frankrike har flere vindistrikter, hovedartikkel: Frankrikes vindistrikter
 Italia har flere vindistrikter, hovedartikkel: Italias vindistrikter
 Spania har flere vindistrikter, hovedartikkel: Spanias vindistrikter
 Tyskland har flere vindistrikter, hovedartikkel: Tysklands vindistrikter
 Portugal har flere vindistrikter, hovedartikkel: Portugals vindistrikter
 Australia har flere vindistrikter, hovedartikkel: Australias vindistrikter
 Chile har flere vindistrikter, hovedartikkel: Chiles vindistrikter
 Sør-Afrika har flere vindistrikter, hovedartikkel: Sør-Afrikas vindistrikter
 Argentina har flere vindistrikter, hovedartikkel: Argentinas vindistrikter
 Østerrike hovedartikkel: Østerriksk vin
 USA hovedartikkel: Vin fra USA
 Hellas hovedartikkel: Gresk vin
 New Zealand hovedartikkel: Newzealandsk vin
 Ungarn har flere vindistrikter, hovedartikkel: Ungarns vindistrikter
 Norge hovedartikkel: Norsk vin
 Uruguay
 Bulgaria
 Algerie
 Marokko
 Romania
 Hviterussland
 Brasil hovedartikkel: Brasiliansk vin
 Canada hovedartikkel: Canadisk vin
 Libanon hovedartikkel: Libanesisk vin
 Mexico hovedartikkel: Meksikansk vin
 Luxembourg
 Tunisia hovedartikkel: Tunisisk vin
 Kroatia hovedartikkel: Kroatisk vin
 Sveits hovedartikkel: Sveitsisk vin
 Israel hovedartikkel: Israelsk vin
 Slovenia hovedartikkel: Slovensk vin
 Slovakia hovedartikkel: Slovakisk vin
 Tsjekkia hovedartikkel: Tsjekkisk vin
 Tyrkia hovedartikkel: Tyrkisk vin
 Turkmenistan

Liste over vinproduksjon 
Verdens vinproduksjon i millioner hektoliter (ikke inkludert juice og most).: 

 2020 er prognosetall.

Referanser 

Vin
Vinproduserende land
Enceladus (måne)

Enceladus er en av planeten Saturns mange måner. Den ble oppdaget av Fredrick William Herschel 28. august 1789.

Enceladus befinner seg  kilometer fra Saturn. Den er lys, dekket av is og har flere typer terreng; både sletter, kratre, sprekker og høyderygger.

Oppdagelser av Cassini

2005
Observasjoner av romsonden Cassini i 2005 viste at Enceladus er mer aktiv enn tidligere trodd.  Det er observert stor aktivitet på overflaten, hovedsakelig i et stort system av sprekker nær månens sydpol. Målinger av temperaturene viser at hele området er varmere enn omgivelsene.  Noe av denne aktiviteten ble senere vurdert å komme fra friksjoner i overflaten på månen.  Nye målinger fra Cassini viste etterhvert at ispartiklene månen sendte ut er kilde til Saturns E-ring.

2006
I 2006 ble det også funnet indikasjoner på flytende vann under måneoverflaten.

2009
12. mars 2009 fløy Cassini forbi Enceladus i en avstand av bare  Formålet var delvis å ta bilder, men også å fly gjennom en av geysirene som spruter opp fra sprekker ved sydpolen til Enceladus. Resultatet av analysen var at gassene ikke inneholdt vanndamp som forventet, men karbondioksid, metan og komplekse organiske forbindelser som propan. På den måten minner Enceladus mer om en komet enn om en ismåne. Temperaturen var også overraskende høy,  ca. hundre grader varmere enn overflatetemperaturen på Enceladus. Det betyr at det må være en form for energiproduksjon på Enceladus. Dette var uventet, da Enceladus er en svært liten måne, med en diameter på bare 

Energiproduksjonen skjer trolig i et hav eller en innsjø dypt under isen på overflaten. De to mest nærliggende årsaker til energiproduksjon er radioaktivitet eller tidevannskrefter. Radioaktivitet virker lite sannsynlig, da en liten ismåne vanligvis ikke inneholder så mye radioaktive stoffer. Tidevannskrefter er også lite sannsynlig, da månen ikke har en bane som utsetter den for sterke tidevannskrefter. Men det er mulig at Enceladus tidligere kan ha hatt en mer avlang bane som har resultert i tidevannskrefter som fremdeles er merkbare.

Enceladus har vann, varme og organiske molekyler – noen av de viktigste forutsetningene for liv. 

Den nordlige halvkulen av Enceladus har et mye eldre landskap med kratre og issletter. Det er noe uvanlig at forskjellene er så store, men likevel ikke helt ukjent: Det er også store forskjeller på den nordlige og den sørlige halvkulen på Mars.

Noter og referanser 
Noter

Referanser

Eksterne lenker
 NRK.no - Nasa har gjort nye oppdagelser på Europa og Enceladus (13.04.2017)

Saturns måner
Artikler i astronomiprosjektet
Himmellegemer oppdaget i 1789
Fruktvin

Fruktvin er en betegnelse på alkoholholdige drikker fremstilt ved gjæring av annen frukt/bær enn druer. Betegnelsen bærvin brukes også – f.eks kirsebærvin. 

Nesten alle bær- og fruktsorter kan brukes til vinlegging. Noen av de bitre må behandles med kulde først. Eplevin er kjent som sider og fremstilles primært i Frankrike (Cidre), Tyskland (Sekt), men også i Norge og Sverige. Mange liker å framstille sine egne frukt- og bærviner, og bruker ofte sukker som tilsetning for å heve alkoholprosenten. Dette gir vinen bedre holdbarhet.

For å fremstille en volumprosent alkohol forbrukes omkring 17 gram sukker per liter væske. For å oppnå en alkoholstyrke på 14 volumprosent kreves det derfor cirka 240 gram sukker per liter. I denne sukkermengden inngår både opprinnelig sukkerinnhold og tilsatt sukker. Det er uvanlig med drueviner sterkere enn 14 volumprosent alkohol, men fruktviner kan oppnå en alkoholstyrke på omkring 18 volumprosent. Vin som inneholder mellom 15 og 22 volumprosent alkohol kalles hetvin.

Sprudlende (musserende) fruktvin som Golden Power (norsk) er laget primært på rabarbra.

Navnet vin er innen EU-området reservert for gjæret og modnet druesaft, derfor brukes alltid navnekombinasjon eller egne navn på frukt- og bærvin.

Referanser 

Vintyper
Kork

For kork i betydningen «lukkeredskap» for flasker og emballasje, se kork (propp/hette).
For KORK i betydningen «Kringkastingsorkesteret», se Kringkastingsorkestret.

Kork er et materiale som kommer fra korkeikens bark. Kork benyttes for å lukke flasker, særlig vinflasker. Benevnelsen betyr sekundært enhver propp som stenger igjen en flaske, og videre som lukker igjen andre hull som for eksempel sluk i vasker og badekar. 

Materialet kork er fortsatt i bruk til vinflasker, selv om det har begynt å få en konkurrent i skrukorker og plastkorker. Kork benyttes også blant annet til redningsvester, livringer, korkmatter og som emballasje. På eldre fiskegarn ble kork mye brukt som flytemateriale.

Materialer
Waterloo Live ’92

Waterloo Live '92 er en konsertplate med skinhead/Oi!/R.A.C. bandet Skrewdriver. Konserten ble tatt opp 12. september 1992, og er utgitt på ISD Records.

Låtliste:
Back With A Bang
Tomorrow Belongs To Me
Europe Awake
Street Fight
The Showdown
Paranoid (Black Sabbath coverlåt)
United (Judas Priest coverlåt)
Our Pride Is Our Loyalty
Hail The New Dawn
Johnny Joined The Klan
28
Stand Proud
Sweet Home Alabama (Lynyrd Skynyrd coverlåt)
46 Years
Strike Force
Free My Land
Smash The IRA
When The Boat Comes In
White Power

Konsertalbum fra 1992
Nynazisme
Rasisme
Stanley

Stanley (tidligere Port Stanley) er hovedstaden, og den eneste byen, på Falklandsøyene. Byen har cirka 2 100 innbyggere og er det sørligste administrative stedet i verden. Stanley ligger på øya Øst-Falkland.

Bosetningen i Stanley begynte i 1843 og byen ble administrasjonssenter i juli 1845. Byen er oppkalt etter Edward Geoffrey Smith-Stanley som var forsvarsminister og hadde ansvaret for de britiske koloniene på den tiden. 

Stanley har vært en viktig by for den britiske marinen. Her hadde krigsskipene deres base mens de utkjempet slaget ved Falklandsøyene under den første verdenskrig. Byen hadde også en stor rolle i andre verdenskrig, mens den krigen verden kjenner best til i dag er Falklandskrigen i 1982, da Argentina og Storbritannia utkjempet en 72 dagers krig om retten til øykolonien. 7 000 argentinske soldater gikk i land og Storbritannia svarte med å sende nesten hele flåten og cirka 20 000 soldater. 

På havna i Stanley ligger vraket av stålbarken «Lady Elizabeth», som forliste ved Falklandsøyene helt på begynnelsen av 1900-tallet. Skipet var bygd i England, men hørte hjemme i Arendal da det forliste.

Eksterne lenker 
 

Bosetninger på Falklandsøyene
Bosetninger etablert i 1843
Crystal Palace (bygning)

Crystal Palace (norsk: Krystallpalasset) var en bygning av jern og glass i London. Den ble opprinnelig bygget til Verdensutstillingen i 1851, hvor mer enn 14 000 utstillere samlet seg for å vise frem nyvinninger fra den industrielle revolusjon. Etter åpningen 1. mai 1851 ble utstillingen besøkt av ca. 6 millioner mennesker før den ble stengt midt i oktober. På den best besøkte dagen, 7. oktober 1851, ble utstillingen besøkt av ca.  mennesker. Bygningen ble tegnet av gartneren Joseph Paxton og var 560 meter (1851 engelske fot) lang og 33 meter høy.

Etter utstillingen ble Krystallpalasset demontert sommeren 1852 og flyttet fra Hyde Park til Upper Norwood, hvor det ble utvidet og stod fra 1854 til det ble fullstendig ødelagt av brann 30. november 1936. Åtti år med Krystallpalasset som lokal attraksjon gjorde at Crystal Palace ble betegnelsen for denne delen av London.

Flere utstillingsbygninger ble bygget i andre land i årene etter 1851, med Crystal Palace som forbilde og inspirasjon. New York Crystal Palace var én av dem, Der Münchner Glaspalast i München en annen.

Litteratur 
 Paxton, Joseph (1851): What is to become of the Crystal Palace?. London: Bradbury & Evans (Digitalisert fulltekstversjon)

Eksterne lenker 
 The Crystal Palace Museum

Byggverk i London
Verdensutstillingsanlegg
Bromley
Hakke

Hakke er et redskap. Det består av et tungt hode i jern som er spisset i begge ender og med et ovalt «øye» midt mellom der et treskaft er tredd gjennom og satt fast. Synsinntrykket er en stor T-form.

Hodet er buet slik at spissen skal treffe med maksimal kraft når hakken blir brukt. Bruksområdet er gravearbeid i jord eller sand som inneholder større og mindre steiner. Hakken brukes til å løsne og smuldre jorden slik at den kan tas med spade eller krafse og krafsebrett. Hakken kan også kiles mellom steiner og brukes til å bende løs en og en stein. Dersom dette går bra, slipper man å bruke spett.

Urformen av hakken er gravestokken, som er et kneformet trestykke.

Hagebruksredskaper
Kromosom 7

Kromosom 7 er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 7 er det syvende største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 158 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 7 står for mellom 5% og 5,5% av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 7 inneholder omtrent 1400 gen.

Viktige gen

 ASL
 CCL24
 CCL26
 CFTR
 FOXP2
 RELN

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser

 Charcot-Marie-Tooths sykdom 
 Cystisk fibrose
 Hemokromatose
 Williams syndrom

Eksterne lenker

 UiB om kromosom
 What Can Our Chromosomes Tell Us?
 Random Orientation of Chromosomes

Genetikk
Extra

For spillet fra Norsk Tipping, se Extra (Norsk Tipping), for butikkjeden se Extra (Coop)
Extra er en sukkerfri tyggegummi med flere forskjellige smaker. I tillegg til Extra har Wrigley merker som Orbit, Airwaves, Juicy Fruit og Hubba Bubba.

Tyggegummi 
Extra Strawberry
Extra ICE
Extra Winterfresh
Extra Eucalyptus
Extra Fruit
Extra Salty Licorice
Extra Menthol
Extra Spearmint
Extra Peppermint
Extra Honey Lemon
Extra For Kids
Extra Melonyo

White
Extra White Sweet Mint
Extra White Peppermint
Extra White Sweet Fruit
Extra White Bubblemint

Fresh
Extra Fresh Spearmint
Extra Fresh Peppermint

Professional
Extra Professional White

Extra Drops 
Extra Licorice
Extra Lemon Mint
Extra Wild Fruit
Extra Watermelon
Extra Pear Mint

Extra Pasilles
Extra Cranberry Lime
Extra Licorice Lime
Extra Salty Licorice
Extra Dragonfruit
Extra Green Mint

Tyggegummi
Varemerker
Kromosom 8

Kromosom 8 er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 8 er det åttende største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 146 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 8 står for mellom 4,5 % og 5 % av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 8 inneholder omtrent 1100 gen.

Viktige gen

 FGFR1
 GDAP1
 LPL
 WRN

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser

 Charcot-Marie-Tooths sykdom 
 Pfeiffer syndrom 
 Waardenburg syndrom 
 Werner syndrom

Eksterne lenker
 UiB om kromosom
 What Can Our Chromosomes Tell Us?
 Random Orientation of Chromosomes

Genetikk
Josef Kohler

Josef Kohler (9. mars, 1849 – 3. august, 1919) var en tysk jurist.

Verk
 Deutsches Petentrecht, 1878
 Autorrecht, 1880
 Shakespeare vor dem Forum der Jurisprudenz, 1883
 Lehrbuch der Rechtsphilosophie, 1908
 Grundlagen des Völkerrechts, 1918

Referanser

Eksterne lenker 
  

Kohler Josef
Professorer ved Humboldt-Universität zu Berlin
Personer fra Ortenaukreis
Usher syndrom

Usher Syndrom er en sjelden recessivt arvelig sykdom som innebærer medfødt hørselsnedsettelse og synsnedsettelse i form av retinitis pigmentosa som gir varierende grad av  blindhet i voksen alder. Mange av personene med Usher syndrom har også problemer med svimmelhet.

En reccesivt arvelig sykdom må hos pasienten ha gen for sykdommen på begge kromosomene i det aktuelle kromosomparet. Det vil være mange friske bærere av sykdommen som har genet på ett av kromosomene i paret. 

Retinitis pigmentosa er en sykdom på netthinnen i øyet som kan føre til blindhet i voksen alder.

I et amerikansk materiale angis at 4 av 100 000 fødte barn har syndromet.

Barn med Usher syndrom som er født med alvorlige hørselsnedsettelser lærer ofte tegnspråk, og noen av disse personene vil senere i livet kunne dra nytte av taktilt tegnspråk, som er et tegnspråk som baserer seg på berøringsmønstre. 

Siden kommunene har ansvaret for disse personene, og miljøer som bruker taktilt språk er få, blir disse personene lett isolert med reduserte muligheter for kommunikasjon med andre. Slik isolasjon kan være årsak til psykisk uhelse. De psykiatriske avdelingene har sjelden kompetanse innen taktilt språk og har derfor ikke mulighet for å kommunisere med disse pasientene, slik at de er utelukket fra psykiatrisk behandling når de trenger det.

Usher Syndrom er inndelt i flere undergrupper og genene finnes på flere kromosomer. Genet MYO7A, på kromosom 11 og USH1G på kromosom 17 sammen med gen på kromosom 1 er med på å gi sykdommen.

Siden disse personene har syn, og muligens hørselsrest i ungdomsårene, er det viktig at de tidlig får spesialopplæring for å greie en voksentilværelse som døvblinde. 

I Norge har Conrad Svendsen Senter noe erfaring med disse pasientene. Oppholdsutgifter må ofte avklares med hjemkommunen og er avhengig av kommunens økonomi, og forståelse i kommunen for behovet for opphold.

Referanser

Eksterne lenker 
 Sansetap.no - om Usher syndrom
 Dovblindhet.no - NKDB
 Eikholt nasjonalt ressurssenter for døvblinde
 Conrad Svendsens Senter
 Hjemmeside om Ushers syndrom for USAs helsemyndigheter

Medfødte misdannelser, deformiteter og kromosomavvik
Sjeldne tilstander
Piaristenkirche

Piaristenkirche («Maria Treu») er en kirke som ligger i Wiens åttende distrikt, Josefstadt. 

Kirken ble påbegynt i 1716, trolig etter planer fra Lukas von Hildebrandt, som kirke for piaristene. Den ble fullført i 1753. Inne i kirken er det en freske av Anton Maulbertsch.

Eksterne lenker 
 www.mariatreu.at

Byggverk i Wien
Kirker i Østerrike
Basilica Minor
Kromosom 9

Kromosom 9 er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 9 er det niende største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 134 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 9 står for mellom 4 % og 4,5 % av den totale mengden DNA i cellene.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 9 inneholder omtrent 1300 gen.

Viktige gen

 ABO
 ADAMTS13
 ASS
 CCL21
 CCL27
 IKBKAP

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser

 Amyotrofisk lateral sklerose 
 Gorlin syndrom 
 Ehlers-Danlos syndrom

Eksterne lenker

 UiB om kromosom
 What Can Our Chromosomes Tell Us?
 Random Orientation of Chromosomes

Genetikk
Christiansfeld

Christiansfeld er en by i Sønderjylland med  innbyggere (2013). Byen ligger i Kolding kommune og er en del av Region Syddanmark. Christiansfeld var hovedby i den tidligere Christiansfeld kommune.

Den er oppkalt etter Christian VII og ble grunnlagt av herrnhuterne - Brødremenigheten - ved Lorenz Prätorius i 1773, da kongen ga skattefrihet i 10 år og i tillegg et statstilskudd på 10% av byggesummen på alle nye bygninger. Hovedparten av byens hus er oppført i perioden 1773–1800. 

Bakgrunnen for at Brødremenigheten slo seg ned her var Christian VIIs europareise i 1768. Sammen med  Johann Friedrich Struensee kom kongen og hans reisefølge til Zeist i Nederland som var bygget av menigheten. I 1771 lot Struensee seg overtale av broren Carl August Struensee som da var ansatt i finanskollegiet til å invitere herrnhutterne til Sønderjylland i kongens navn. I samtiden var Herrnhuterne kjent for sin arbeidsomhet og håndverksmessige dyktighet og håpet var at byen ville fremme handel og industri.

I 1867 fikk byen offisiell status som «flække» – en begrenset bystatus.

De opprinnelige bygningene er svært velbevart og følger en streng byplan. Blant severdighetene er Brødremenighetens kirkesal og kirkegården Gudsageren der menn og kvinner ligger begravet på hver sin side av kirkegården i graver uten annen utsmykkning enn enkle gravsteiner.

Byen er berømt for sine honningkaker – en tradisjon, som går helt tilbake til 1783. 

Cirka 200 av byens innbyggere er fremdeles medlemmer av Brødremenigheten, mens flertallet i dag hører til den danske Folkekirke med kirke i Tyrstrup, som er sammenvokset med Christiansfeld.

Christiansfeld ble 4. juli 2015 oppført på UNESCOs liste over verdensarven.

Den norske forfatteren Camilla Collett gikk på Brødremenighetens skole i Christiansfeld fra 1827 til 1829.

Referanser

Litteratur 
 Søren Olsen: Danmarks købstæder, 144 købstæder og andre gamle byer, Politikens Forlag 2000, ISBN 87-567-6203-8

Eksterne lenker 
 
 christiansfeld.dk, Forum Christiansfeld
 Christiansfeldcentret

Byer i Region Syddanmark
Verdensarven i Danmark
Koldings geografi
De bøhmiske brødre
Kromosom 10

Kromosom 10 er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 10 er det tiende største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 134 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 10 står for mellom 4% og 4,5% av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 10 inneholder omtrent 1450 gen.

Viktige gen

 CDH23
 CXCL12
 PTEN

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser

 Aperts syndrom
 Charcot-Marie-Tooths sykdom 
 Pfeiffer syndrom 
 Usher syndrom

Eksterne lenker

 UiB om kromosom
 What Can Our Chromosomes Tell Us?
 Random Orientation of Chromosomes

Genetikk
Kodenavn Hunter

Kodenavn Hunter er en norsk kriminalserie som gikk på NRK1 fra 2007 til 2008. Serien handlet om Hunter-teamet som jobber mot et organisert, kriminelt miljø i Oslo med forgreninger til utlandet.

Premieren ble sett av 859 000. Premieren av andre sesong ble sett av 820 000, men etter det falt mange i fra og tallene ble liggende på i overkant av 600 000.

Ane Dahl Torp vant Gullruten 2007 i kategorien beste kvinnelige skuespiller for sin rolle i serien mens Fredrik Berg vant fagprisen for beste lyddesign under Gullruten 2009. Serien er utgitt i bokform av krimforfatter Jørn Lier Horst.

Skuespillere 
 Mads Ousdal – Bjørn Rønningen (sesong 1-2)
 Ane Dahl Torp – Gisela Søderlund / «Kikki» (sesong 1-2)
 Kristoffer Joner – Frode Muller / «Jonna» (sesong 1)
 Jan Sælid – Dan Wester (sesong 1-2)
 Laila Goody – Carina Bredesen (sesong 1-2)
 Petronella Barker – Christine Hoff (sesong 1)
 Alexandra Rapaport – Maria Milinkovich (sesong 1)
 Dag Malmberg – Ingemar Bergquist (sesong 1)
 Svein Tindberg – Ola Gjessing (sesong 1-2)
 Pia Tjelta – Sigrid Evjen (sesong 2)
 Kåre Conradi – Øystein Sæther (sesong 2)
 Ingjerd Egeberg – Solveig Melbye (sesong 2)
 Kari-Ann Grønsund – Vivian Bredesen (sesong 1-2)
 Bjørn Skagestad – Cato Bredesen (sesong 1-2)
 Andrine Sæther – Vibeke Rønningen (sesong 1)
 Vera Rudi – Kaja (sesong 1)
 Christian Skolmen – Thomas Gudim (sesong 1)
 Kim Sørensen – Rudi Meyer (sesong 1-2)
 Magne Håvard Brekke – John Erik Paulsen / "Jonna" (sesong 1-2)
 Kim Haugen – Mads Høgberg (sesong 1-2)
 Thea Stabell – Anne Marie Kildal (sesong 1-2)
 Daud Mirza – Børge Amundsen (sesong 1)
 Gisken Armand – Runa Schøll (sesong 1-2)
 Turid Gunnes – Gunhild Hauge (sesong 1-2)
 Per Morberg – Leffe (sesong 1)
 Stig Henrik Hoff – Ulrik (sesong 2)
 Ove Christian Owe – delta leder (sesong 1-2)
 Leon Bashir – Rashid Amadi (sesong 1)
 Kalle Øby – Brannmann (sesong 1)

Referanser

Eksterne lenker 

Norske krimserier
Norske dramaserier
Politi-TV-serier
TV-produksjoner på NRK
Norske TV-serier fra 2000-årene
TV-program med Gullrute-vinnere
TV-program med vinnere av Gullrutens fagpris