alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Stian M. Landgaard

Stian Mikael Landgaard (født 23. oktober 1978 i Tromsø) er en norsk forfatter og oversetter, siden 2015 bosatt i Berlin. 

Han debuterte høsten 2006 med romanen Herrer i åndenes rike. Dens skildringer av fagmiljøet førte til opprør på filosofisk institutt ved Universitetet i Tromsø.

Landgaard har også oversatt Morgenrøde av Friedrich Nietzsche (Morgenröthe, 1881) til norsk, en samling aforismer som utkom på Spartacus Forlag i 2007.

Bibliografi 
 Herrer i åndenes rike (Aschehoug 2006), ISBN 978-82-03-19158-9

Kilder
 Presentasjon av Stian M. Landgaard i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 Stian M. Landgaards hjemmeside

Norske romanforfattere
Norske oversettere
Personer fra Tromsø kommune
Skisprinten i Drammen

Skisprinten i Drammen  har blitt et årlig skirenn med verdenscupstatus i Drammen. Skirennet ble arrangert første gang i 2003 med Jens Arne Svartedal og Bente Skari som vinnere. Skirennet blir arrangert i byens gater etter at store mengder snø har blitt lagt ut i gatene. Ved rennet i 2007 ble det  produsert mellom 15 000 og 20 000 kubikk med snø av snøkanoner plassert på Konnerud skistadion. I 2009 ble rennet flyttet til Trondheim, men i 2010 var det tilbake i Drammen igjen. 
Blant arrangørene er Konnerud IL, Drammen kommune og Norges Skiforbund.

2010 var første året noen andre enn en nordmann vant blant herrene, da svenske Emil Jönsson vant over norske Petter Northug (andreplass) og amerikanske Andrew Newell (tredjeplass).

Vinnere

Eksterne lenker 
 

Skirenn i Norge
Sportsarrangementer i Buskerud
Sport i Drammen
Etableringer i 2003
Gustav Helland

Gustav W. Helland (født 1879, død 1958) er en norsk arkitekt som har satt preg på Stavanger. Helland var utdannet ved Technikum Strelitz i Mecklenburg og ved høyskolen i Dresden. Han arbeidet i Tyskland i tolv år før han slo seg ned i Stavanger som privatpraktiserende arkitekt i begynnelsen av 1. verdenskrig, og hadde i denne tiden en enorm produksjon.

Verk 
 1914, Bakeri & bolig, Ø Strandgt 79, Stavanger
 1919, Frue gamlehjem, Grannesveien, Hinna
 1920, Laugmannsgården, Laugmannsgt., Stavanger
 1920, Den Evangelisk Lutherske Frikirke, Sandeidgt 10, Stavanger
 1924, Metodistkirken, Vaisenhusgt 7, Stavanger
 1925, Salem forsamlingshus, Bergjelandsgt 28, Stavanger
 1926, Sauda Sykehus
 1930, Økonoms varemagasin, Klubbgt 4, Stavanger
 1931, Nye Sauda Folkets Hus 
 1937, Døves Hus, Saudagt 11, Stavanger
 1937, Solvang aldershjem, Wesselsgt 51, Stavanger
 1937, Stavanger og Rogalands Bank, Kirkegt 35 (ombygging)
 1938, Stavanger telefonforretning, Kannikgt 17 (sammen med S.Brandsberg-Dahl)
 1938, Sauda Rådhus
 1938-1941, Rådhus-og kinobygning i Sandnes
 1953 Lysebotn kraftverk
 1955, Sola kirke
 1957, Rådhus-, bibliotek og kinobygning i Odda
 1961, Lysekapell (sammen med Endre Årreberg), Lysebotn i enden av Lysefjorden

Se også 
 Sola kapell
 Lyse kapell

Referanser

Eksterne lenker 
 Sandnes kino 
 Odda kino
 Karl Emil Sødergren: Stavanger var hans verksted, Stavanger Aftenblad, 6.9.2014 - http://www.aftenbladet.no/pluss/Stavanger-var-hans-verksted-3499383.html .

 
Personer fra Vestfold og Telemark
HANEN

HANEN (tidligere Norsk Bygdeturisme og Gardsmat) er en bransje- og markedsorganisasjon for alle virksomheter innen bygdeturisme og gardsmat i Norge. Organisasjonen ble stiftet i 2004 ved at de to tidligere organisasjonene – Norsk Bygdeturisme og Norsk Gardsmat – ble slått sammen. Under landsmøtet i 2009 fusjonerte Norsk Bygdeturisme og Gardsmat med Norsk Innlandsfiskelag. Den nye organisasjonen fikk navnet HANEN.

Eksterne lenker
 

Bygdeturisme
Etableringer i 2004
Jeu de paume

Jeu de paume (fransk for «håndflatespill») er en tusen år gammel fransk forløper for tennis, spilt uten racket, derav navnet - jeu er fransk for «spill»,<ref>[https://www.collinsdictionary.com/dictionary/french-english/jeu Oversettelse av jeu]</ref> mens paume (engelsk palm) betyr «håndflate». 

 Historie Jeu de paume skriver seg tilbake fra 1000-tallet, da franske munker konkurrerte i en tidlig form av leken, der de brukte hendene til å kaste stoffposer stoppet med hår eller kork. Etter hvert begynte unge adelsmenn som var utdannet i kloster, å ta med seg leken tilbake til slott og byområder. Henrik VIII av England var kjent som en ivrig jeu de paume-spiller, og det kan forklare at jeu de paume i dag kalles court tennis i USA, royal tennis i Australia og courte-paume i Frankrike. 

Det var under en slik real tennis-match at prins Edward av England møtte Sophie Rhys-Jones som han giftet seg med i 1999.

 Moderne jeu de paume 
En liten gummiball spilles over et nett med en kort racket, og poengberegningen er omtrent som i tennis. Det kan spilles av to eller fire spillere. Jeu de paume'' var med som olympisk øvelse i OL 1908 i London.

Referanser 

 
Ballsport
Sæbø kirke

Sæbø kirke (Sæbø kyrkje) er en langkirke fra 1884 på Sæbø i Alver kommune, Vestland fylke. Kirka er den sørøstre av kirkene på Radøy. Den er en del av Den norske kirke og hører til Nordhordland prosti i Bjørgvin bispedømme.

Historikk 

Den første kirken som lå på Sæbø ble sannsynligvis bygd rundt 1300, noe som gjør Sæbø til et at de første sognenen i Nordhordland med egen kirke. I 1860-årene ble det klart at man trengte en ny kirke på Sæbø, da den gamle kirken ikke tilfredsstilte kravene som ble satt i lovene. Ved bispevisitasen i 1871 ble det bemerket at kirken var i god stand, men for liten. Prosten ble derfor pålagt å rydde opp i dette. Det ble satt igang en prosess, og i 1882 ble det gjort vedtak om at byggingen av ny kirke skulle starte våren 1883. Arbeidet ble gjort av byggmester Karl Askeland som også hadde legd tegningene til kirken. Grunnmuren ble bygd som pliktarbeid for folk i bygden. Arbeidet gikk etter planen, og kirken ble vigslet av biskop Fredrik Waldemar Hvoslef 20. mai 1884, en dag som forøvrig var en tirsdag og ikke en søndag som er vanlig for kirkevigsler.

I 1960- og 70-årene ble det gjort store utbedringer på kirken. Man senket blant annet prekestolen og bygde om alterringen. Det ble og bygd bårehus under kirken. Kirken ble så malt til hundreårsjubileet i 1984, og et nytt oppussingsarbeid ble satt igang i 2009.

Materialet fra den gamle kirken ble solgt på auksjon i bygden. Den eldste delen av inventaret var en døpefont i stein fra 1100- eller 1200-tallet. Den står nå på Bergen Museum.

Litteratur 
 Sæbø kyrkje 100 år (1884–1984). Historikk-Kort omtale-Helsingar-Jubileumsprogram, Sæbø sokneråd, 1984

Eksterne lenker 
 
 
 Radøy menighet
 Sæbø kirke hos DIS-Norge
 Hans-Emil Lidén, Anne Marta Hoff. Sæbø kirke i Norges Kirker utgitt av NIKU og KA

Kirker i Alver
Kulturminner i Alver
Kirker i Nordhordland prosti
Norske kirker fra 1884
Sveio kirke

Sveio kirke (Sveio kyrkje) er en langkirke fra 1858 i Sveio kommune i Vestland fylke.

Byggverket er i tre og har 630 plasser.

Andreas Grønning tegnet også Samnanger kirke. Begge kirkene har basilikapreg.

Inventar 
Kirken har en altertavle med en usignert kopi av Adolph Tidemands bilde av Jesu dåp i Trefoldighetskirken i Oslo. Orgelet er bygget av Jehmlich Orgelbau.

Kirkegård 
Kirkegården ved kirken (kalt Sveio sentrum av fellesrådet) ble tatt i bruk i 2013. Den har urnefelt samt en minnelund. Ellers finnes en gravlund vest for Tjernagelvegen og ellers ved Nordskog lenger nord og Bjelland lenger øst.

Tidligere kirker 
To kirker har stått på det gamle kirkestedet ca. 250 meter vest for dagens kirke. En gammel stavkirke omtalt i 1686 antas å ha blitt oppført i middelalderen. Den ble i 1688 avløst av en tømmerkirke.

Referanser

Eksterne lenker 
 Sveio kirke i «Norges kirker»
 
 
 Kart over Sveio kirkegård (Allslekt.org)

Kirker i Sveio
Kirker i Sunnhordland prosti
Kulturminner i Sveio
Religiøse byggverk fra 1858
1858 i Norge
Basilikaer i Norge
Ullensvang kirke

Ullensvang kirke (Ullensvang kyrkje) er en langkirke fra 1300 ved Lofthus i Ullensvang kommune, Vestland fylke.

Byggverket er i mur og stein og har 450 plasser.

Kirken er bygd i perioden 1250-1300 og stilen er engelsk gotikk. Arkitekt ved restaurering i 1958 var Arnstein Arneberg.

Kirken står i kirkegårdens nordvestre hjørne. Nordvest for kirken er Ullensvang prestegård.

Litteratur 
 Anne Marta Hoff og Hans-Emil Lidén: Ullensvang kyrkje i «Norges kirker»

Eksterne lenker 
 
 
 DIS Hordaland om Ullensvang kirke
 Kyrkjer i Ullensvang herad 

Kirker i Ullensvang
Fredete byggverk i Vestland
Kulturminner i Ullensvang
Norske middelalderkirker i stein
Kirker fra 1300-tallet
Langkirker i Bjørgvin bispedømme
Byggverk tegnet av Arnstein Arneberg
Haldor Larsen Børve
Kirker i Hardanger og Voss prosti
Valgkirker i 1814
Eksingedalen kirke

Eksingedalen kirke (Eksingedalen kyrkje) er en langkirke fra 1881 i Vaksdal kommune i Vestland fylke. Den ligger på Flatkvål i Eksingedalen. Kirken ble vigslet 12. juni 1883.

Byggverket er i mur og stein og har 120 plasser.

Det var trolig ikke noen kirkebygning i Eksingedalen i middelalderen, men det kan ha vært et utendørs messested, «Krossen». På Bergens Museum finnes det middelalderske gjenstander, blant annet et messeskap. Mange av gårdene i Eksingedalen ble liggende øde etter svartedauden. En gang etter reformasjonen, på 1600-tallet, da folketallet tok seg opp, ble det reist et lite kapell av laftet tømmer på Flatekvål. Bygget var på vel 6 x 6 meter. Kapellet ble stående til steinkirken var under bygging i 1882. Det ble da tatt ned og gjenbrukt som bolighus på Binningsbø. Eksingedalen ble eget sogn i 1881. Tidligere sognet folk i dalføret dels til Evanger, dels til Modalen, dels til Stamnes. I kapellet var det lenge bare én eneste gudstjeneste i året, på syftesok.

Kirken er omgitt av Flatekval kirkegård.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Eksingedalen menighet
 

Kirker i Vaksdal
Kulturminner i Vaksdal
Norske kirker fra 1881
Kirker i Hardanger og Voss prosti
Idrettsmarka

Da fotballen først kom til Egersund rundt år 1900 ble det spilt rundt omkring i gater og på åpne plasser i byen. Egersund FK ble stiftet i 1909 og spilte sine hjemmekamper på et jorde på Slettebø. På grunn av at dette jordet bare var tilgjengelig om høsten begynte man rundt første verdenskrig å se seg omkring etter et passende sted å anlegge en permanent fotballarena.

Valget falt på Fredriksminde, et jordstykke på Husabø like sør for prestegården som ble innkjøpt for 500 kr. Da EIK ble stiftet i 1919 var banen enda ikke ferdig, og EIK måtte spille på Slettebø inntil den nye banen var ferdig i mai 1924. Banen ble anlagt som grusbane og lå i forhold til dagens hovedbane i en vinkel på om lag 90 grader, med et mål omtrent der klubbhuset ligger i dag og et ved løå til Hognestad.

I 1934 tok EIK over ansvaret for anlegget fra kommunen og klubben la straks planer for å vende banen til dagens posisjon, så i gress + lage løpebaner slik at man fikk et komplett idrettsanlegg. Banen stod klar i 1939 etter at klubben hadde brukt mer enn 20 000 kr på oppgraderingen, men krigen gjorde at den ikke ble tatt i bruk skikkelig før i 1947, etter at tyske krigsfanger hadde reparert skader som okupasjonsmakten hadde påført anlegget. Ved hjelp av krigsfangene ble også treningsbane bygget, først som grusbane. EIKs finanser førte imidlertid til at Idrettsparken gikk tilbake i kommunalt eie. Inntil 1948 hadde spillerne skiftet i en løe som stod ved banen, men dette året fikk EIK oppført garderober på anlegget. 10 år senere stod andre etasje i klubbhuset ferdig med kafe og møtelokale. Det ble videre utbygd på midten av 1980 tallet.

Under oppgradering av anlegget på midten av 1990-tallet da gressmatten ble skiftet ut og ny løpebane lagt, ble det klargjort for ny hovedtribune på klubbhus-siden, men det ble forst alvor over tribuneplanene etter EIKs opprykk til andre divisjon i 2004. Arbeidet med hovedtribunen startet i april 2005. To måneder senere stod betongunderdelen ferdig med 300 stoler nærmest midtbanen og med ståplasser for ytterligere 1000-1500 mann mot Nordre sving. Bunnskrapt kommunekasse gjorde at det ikke var penger til taket i første omgang, men dette arbeidet ble gjort våren 2011, slik at pr i dag har Idrettsparken tak på bortimot 2000 publikumsplasser.

Fotballstadioner i Norge
Idrettsanlegg i Rogaland
Byggverk i Eigersund
Sport i Eigersund
Bremsnes kirke

Bremsnes kirke er en korskirke fra 1771 i Averøy kommune i Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.

Byggverket er i tre og har 550 plasser.

En stavkirke på stedet brant i 1768 eller 1769.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 
 Bremsnes menighet

Kirker i Averøy
Kulturminner i Averøy
Kirker i Ytre Nordmøre prosti
Norske kirker fra 1771
Korskirker i Norge
Valgkirker i 1814
Kornstad kirke

Kornstad kirke er en langkirke i Averøy kommune, Møre og Romsdal fylke. Kirken er bygd i tømmer, og ble innviet i 1871. Den har plass til 340 personer, og er underlagt Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.

Historie 
Kornstad kirke erstattet en stavkirke fra 1300-tallet som ble revet i 1871. Byggmester Gustav O. Olsen fra Trondheim fikk oppdraget med å bygge nykirken for 3 750 speciedaler. Den nye kirken ble tømret sammen i Steinkjer, og etter å ha nummerert delene, ble den fraktet til Kornstad og satt sammen. Allerede 3. september 1871 ble den første ordinære gudstjenesten avholdt.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 
 Kornstad menighet

Kirker i Averøy
Kulturminner i Averøy
Kirker i Ytre Nordmøre prosti
Norske kirker fra 1871
Jacob Wilhelm Nordan
Kvernes kirke

Kvernes kirke er en langkirke fra 1893 i Averøy kommune, Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme.

Byggverket er i tre og har 420 plasser. Den står like ved siden av Kvernes stavkirke.

Nordvest for kirkene er Kvernes prestegård. Kirkegården er rundt 400 meter sørvest for kirken.

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Kvernes menighet
 

Kirker i Averøy
Kirker i Ytre Nordmøre prosti
Kulturminner i Averøy
Norske kirker fra 1893
Eide kirke (Hustadvika)

Eide kirke er en langkirke fra 1871 i Hustadvika kommune i Møre og Romsdal fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Molde domprosti i Møre bispedømme.

Byggverket er i tre og har 250 plasser.

Det er kirkegård ved kirken.

Litteratur

Eksterne lenker 
 Eide menighet
 
 

Kirker i Hustadvika
Kulturminner i Hustadvika
Kirker i Molde domprosti
Norske kirker fra 1871
Jacob Wilhelm Nordan
Eide
Tore Sandnæs

Tore Sandnæs (født 3. mai 1939) er en norsk jurist, jazzmusiker (piano) og orkesterleder.

Hans tidlige kvartett og storband (med blant annet Ole Jacob Hansen) vant NM i jazz (1956).
På 1960-tallet ga han ut plater med Bjørn Johansen på saksofon, Bjørn Pedersen på bass og Frode Thingnæs på trombone.

Han har ledet Tore Sandnæs Trio med Stig Hvalryg/Terje Venaas på bass og Eyvind Olsen på trommer, med en forestilling om Oscar Peterson, samt vært med Majken Christiansens trio Swing Society med Hvalryg, Torstein Ellingsen på trommer, og blant annet fremført «En hyllest til Ella Fitzgerald» (Oslo Jazzfestival, 2006). Sandnæs er å høre på utgivelsen Erik Amundsen, portrait of a norwegian jazz artist (Gemini Records, 2005).

Referanser 

Norske jazzpianister
Norske advokater
Univadis

Univadis er en medisinsk portal for leger levert av MSD.

Tjenesten er passordbeskyttet og gratis for alle leger som praktiserer medisin i Norge. Tjenesten tilbyr verdens mest detaljerte anatomiske atlas, verdens beste medisinske søkemotor, over 4000 medisinske bilder, mer enn 300 gratis medisinske kurs fra BMJ learning og mye mer.

Eksterne lenker
 univadis.no
 univadis.com

Helse
Nettsteder
Lysejordet skole

Lysejordet skole er en skole i Oslo med 536 elever, etablert i 1978. Skolen er en barneskole, og består av 1-7.trinn. 
Skolen driftet også Ullerntoppen grendeskole etter åpningen. Skoleåret 1990-91 var det siste året lokalene til Ullerntoppen ble brukt som grendeskole og all undervisning flyttet til Lysejordet. Montessoriskolen Lyse overtok lokalene til Ullerntoppen fra 1993. 

I årene 2012-2014 tok Lysejordet over elever tilhørende den nye Bjørnsletta skole, i påvente av at den skulle åpne august 2014.

Rektorer
 2021-: Bente Vik
 2021: Jan Ljøner (midlertidig, fra Bjørnsletta skole, til Foss videregående skole)
 2010-2021: Ellen Bergsland
  Gro Hexeberg Dahl
 1978: Tor Berge

Referanser

Eksterne lenker
 Skolens hjemmeside
 Data og statistikk - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 7. februar 2018.
 Det er mange som har savnet loppemarkedet
 Ønsker å ha Oslos beste AKS

Barneskoler i Oslo
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1978
Skoler i bydel Ullern
Zopiklon

Zopiklon er et hypnotikum av typen cyklopyrroloner som brukes til å behandle kortvarige eller forbigående søvnproblemer (maks 2–4 uker). Zopiklon virker på samme måte som benzodiazepinene ved å binde seg til reseptorer i GABA-komplekset i sentralnervesystemet, og kalles derfor et benzodiazepinlignende preparat.  

Forskjellen mellom benzodiazepiner og zopiklon er at zopiklon har en høyere selektivitet for BZP1-reseptorene. Binding til BZP1-reseptorene gir den hypnotiske effekten, mens binding til BZP2 gir den antikonvulsive, muskelavslappende og angstdempende effekten. Selektiviteten overfor BZP1-reseptorer gjør at zopiklon kun brukes som hypnotikum.

Interaksjoner 
Den dempende effekten av zopiklon på sentralnervesystemet kan forsterkes av benzodiazepiner, barbiturater, enkelte typer analgetika, neuroleptika, sederende anthistaminer, anestetika og av alkohol. Zopiklon metaboliseres av cytokrom P450-systemet (CYP 3A4 og CYP 2C8) og kan derfor interagere med stoffer som enten induserer eller hemmer enzymet. 
 
Erytromycin hemmer enzymet og gir økt konsentrasjon av zopiklon (80%). Rifampicin induserer enzymet og gir nedsatt konsentrasjon av zopiklon (80-90%). Grapefruktjuice hemmer CYP 3A4 og gir trolig derfor en økt konsentrasjon av zopiklon.

Zopiklon sammenlignet med andre hypnotika 

På grunn av den korte halveringstiden til de benzodiazepinlignende legemidlene (zopiklon, zolpidem) foretrekkes de fremfor tradisjonelle benzodiazepiner på grunn av hensyn til «hangover» og akkumulasjon.
Zopiklon er i dag det legemiddelet som helt klart er foreskrevet mest mot søvnplager. Zopiklon kan for enkelte brukere gi panikkangst og epilepsi-lignende anfall. Etter omregistreringen av flunitrazepam fra B-preparat til A-preparat, og etter at produsenten Roche trakk Rohypnol (flunitrazepam) fra markedet, økte omsetningen av zopiklon betraktelig.

Avhengighet og toleranse 
Da man begynte å bruke zopiklon på begynnelsen av 1990-tallet var et av argumentene for å bruke det framfor benzodizepin-hypnotika at det var betydelig mindre av avhengighetsskapende og mindre fare for misbruk. I dag er oppfatningen delt og flere hevder de benzodiazepinlingnende medikamentene ikke er bedre i forhold til toleranse og misbruk i det hele tatt.

For alle sovemedisiner er det en vanedannende effekt at pasienten etterhvert mister troen på at han/hun kan sovne normalt uten sovemedisin.

I USA er for eksempel ezopiklone (den aktive isosomeren i zopiklon) det eneste godkjente virkestoffet mot langtidsbehandling av søvnproblemer.

Handelsnavn på Zopiklon i Norge 
Zopiklon (Mylan) 
Imovane (Sanofi-Aventis)
Zopiclone (Actavis)
Zopitin (Vitabalans)

Litteratur 
Imovane (zoplikon), Felleskatalogen
Zopiklon, Norsk legemiddelhåndbok
 Benzodiazepinliknende hypnotika, Norsk legemiddelhåndbok
 Legemiddelverket 

Sløvende legemidler
ATC N05C
Douaumont Ossuaire

Douaumont Ossuaire er et minnesmerke og kirkegård for franske og tyske soldater som døde under slaget ved Verdun. Det ble bygd et stort mausoleum over alle levningene etter soldatene som falt, da opprydningsarbeidet etter krigen begynte. Mausoleet inneholder levninger etter tyske og franske soldater og er i dag et høyt aktet minnesmerke og gravplass etter de menneskene som ble drept i slaget.

Mausoleet 
Byggingen av minnesmerket ble påbegynt allerede i 1920 da nødvendigheten var stor for å få fjernet alle levninger etter mennesker på slagmarken. Arbeidet med bygningen og kirkegården fortsatte i mange år, og ble først åpnet i 1932. Bygningen  er delt inn i 18 alkover som hver dekker to rom med levninger. Tilsammen er det levninger etter over 120 000 soldater i mausoleet. På veggene står navnene til savnede soldater som aldri er blitt identifisert.

Kirkegården 
Kirkegården ved siden av mausoleet er en av Frankrikes største, med over 12 000 markerte graver av franske soldater. Det er en islamsk del og en jødisk del hvor jøder og muslimer er begravd separat i hver ende av selve kirkegården. En litt særegen ting med denne gravplassen er at den ligger rett oppå den tidligere slagmarken, og området rundt under løvskogen som ble plantet etter krigen, er fortsatt kupert etter de utallige granatnedslagene som slo ned i ingenmannsland.

Eksterne lenker 
 

Minnesmerker for første verdenskrig
Mausoleer
Gravlunder i Frankrike
SSX3

SSX3 er et snowboardspill utviklet av EA Sports BIG og gitt ut av EA Canada. Spillet ble gitt ut i 2003, og er det tredje i SSX-serien

SSX3 har også utviklet tilpassingen av figurene og belønningsystemet. Man kan motta medaljer og trofeer for å fylle opp pokalskapet sitt, øke sin evnene til sin kjører gjennom et mer dyptgående attribute system (system for egenskaper), og man kan til og med omdøpe toppene etterhvert som man mestrer dem. I tillegg til at figurene er fullstendig brukertilpasset, (inkludert «over the top cheats» for å utstyre dem) kan man tilpasse den egne personlige spilleliste – og mye mer.

Man kan velge mellom følgende figurer i spillet:
 Zoe Payne (USA)
 Psymon Stark (Canada)
 Moby Jones (Storbritannia)
 Griff Simmons (USA)
 Viggo Rolig (Sverige)
 Elise Riggs (Canada)
 Nate Logan (USA)
 Mackenzie «Mac» Fraser (USA)
 Allegra Sauvagess (USA)
 Kaori Nishhidake (Japan)

Løp/grener 
Med SSX3 kan spillerne selv velge hvordan de vil spille og hvordan de vil utvikle seg. Kjørerne konkurrerer i ulike grener (Race, Big Air, Slope Style og Super Pipe), hvor du må i «Conquer the Mountain» komme minst på tredjeplass for å fortsette, og eventuelt gå til finalen, hvor det er vanskeligst. Alle de 3 forskjellige toppene har også sine egne «Peak Bosser», hvor Mac er generelt den første, spiller du som Mac er det Griff. På andre peak er det Nate, hvor Zoe er back-up. Og på Peak 3 er det Psymon og Elise er back-up. Disse kommer ALLTID først i Freestyle-eventene (med mindre du gjør.) og ofte først i løpene. (Med mindre du gjør.) Det er også disse som eventuelt vil utfordre deg til Backcountry race på de tre Backcountry-banene: Happiness, Ruthless og The Throne. De banene er uoffisielle, hvor du kjører i villmarken. De er på toppen av sitt Peak.

Big Challenges 
Man kan også prøve seg på «Big Challenges», hvor man må utføre hva en oppgavetekst tilsier du skal gjøre. Dette kan være ting som: «Do a double backflip then a front flip through the trench.», «Get 23 seconds of total airtime.», og faktisk «Pop all the baloons.». Så Big Challenges har stor variasjon. Det er totalt 88 av disse, spredd rundt hele fjellet på alle baner. Big Challenges can være både lette og vanskelige. Noen er tredelte, hvor du først går inn i grønt lys, som er «Level 1», så blått, som er «Level 2», så rødt, som er «Level 3».

Banene 
Det er totalt 17 baner I SSX 3, hvor disse 17 banene splittes opp i 26 events.

Videospill utviklet av Electronic Arts
Videospill fra 2003
Vintersportsspill
Videospill utviklet i Canada
D.I.C.E. Awards-vinnere