alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Trance

Trance er en elektronisk musikksjanger som oppstod på slutten av 80-tallet eller begynnelsen av 90-tallet. Hvem som tilgav navnet Trance til musikksjangeren er ukjent. Sjangeren kalles for Trance fordi man havner i en mental tilstand av transe og eufori når man lytter til den. Innenfor Trance-sjangeren finnes det en rekke andre sjangere som for eksempel hard Trance, deep progressive Trance, progressive Trance, vocal Trance, goa Trance, psychedelic Trance, hardcore Trance etc. Trance var mer populært på 90-tallet og i millenniumtiden fra 2000, og ble mye spilt på klubber som på Hyperstate, Sensation White og Black, Ibiza etc. Trance-musikk er basert på hyppige gjentagelser av behagelig melodi for euforisk følelse og spilles gjerne mellom 125–150 bpm.

Elektronisk musikk
Antoine-Joseph Dezallier d’Argenville

Antoine-Joseph Dezallier d’Argenville (1680–1765) var en fransk naturhistoriker, forfatter av vitenskapelige skrifter og bidragsyter til Diderot og Alemberts oppslagsverk Encyclopédie.

Liv og virke 
Dezallier studerte ved Collège du Plessis. I 1711 arvet han farens gods Argenville i departementet Val-d'Oise og kunne føye d’Argenville til navnet sitt. Deretter reiste han i Tyskland, Italia og England. Han solgte godset i 1720 og slo seg ned i Bièvres.

Fra 1748 medvirket Dezallier d’Argenville på Encyclopédie. I et brev nevner han at han skrev over  av leksikonets artikler. Imidlertid er bare 597 artikler signert «K», som i Encyclopédie bare står for «d’Argenville», og også kan gjelde artikler som sønnen Antoine-Nicolas (1723–1796) står bak.

Verk i utvalg 
 La théorie et la pratique du jardinage, ou l’on traite a fond des beaux jardins apellés communément les jardins de plaisance et de propreté, composés de parterres, de bosquets.... Nouvelle ed. - Paris : Mariette, 1709, 1713, 1747.  Digitalisert utgave, Universitäts- und Landesbibliothek Düsseldorf
Traité des vernis, où l’on donne la manière d’en composer un qui ressemble parfaitement à celui de la Chine, et plusieurs autres qui concernent la peinture, la dorure, la gravure à l'eau-forte, etc. 1723, oversetting av Filippo Buonanni italienske original.
L’Histoire naturelle éclaircie dans deux de ses parties principales, la lithologie et la conchyliologie. 1742
Enumerationis fossilium, quae in omnibus Galliae provinciis reperiuntur, tentamina, 1751
La Conchyliologie, ou Histoire naturelle des coquilles de mer, d’eau douce, terrestres et fossiles, avec un traité de la zoomorphose, ou représentation des animaux qui les habitent. 2 bind, 1752; 1757; 1780
Abregé de la vie des plus fameux peintres, avec leurs portraits gravés en taille-douce, les indications de leurs principaux ouvrages, quelques réflexions sur leurs caractères, et la maniere de connoître les desseins des grands maîtres. Par M*** de l’Académie royale des sciences de Montpellier. 3 bind, 1745–1752. Nouvelle edition, revue, corrigée & augmentée de la Vie de plusieurs peintres. 4 bind, 1762.

Referanser

Kilder 
 Frank A. Kafker: Notices sur les auteurs des dix-sept volumes de « discours » de l'Encyclopédie. Recherches sur Diderot et sur l’Encyclopédie  Année 1989  Volume  7  Numéro 7 s. 128

Litteratur 
 Clemens Alexander Wimmer: La Theorie et la Pratique du Jardinage von Dezallier d’Argenville. Zum 300jährigen Jubiläum des Buches. I Zandera. Bind 24, Nr. 2, 2009, s. 70–82.

Eksterne lenker 
 
 Bilder fra Dezallier d’Argenvilles Conchyliologie

Sakprosaforfattere
Encyklopedister (Encyclopédie)
Hamnefjell vindkraftverk

Hamnefjell vindkraftverk ligger i Båtsfjord kommune i Finnmark.

Første byggetrinn ble åpnet i september 2017. Det var opprinnelig meningen å bygge ut 120 MW i ett trinn, men på grunn av manglende kapasitet i sentralnettet er prosjektet delt i to.

Det er installert 15 Vestas V112 turbiner på 3,3 MW hver. Rotordiameter 112 meter, tårnhøyde 84 meter.

Installert effekt er 50 MW. Årsproduksjon er 186 GWh.

Hamnefjell Vindkraft AS eies av Finnmark Kraft AS og Axa Clean Energy Fund.

Referanser

Kilder

 NVE vindkraftverk
Vindkraftnytt om Hamnefjell 
Finnmark Kraft

Vindkraftverk i Troms og Finnmark
Byggverk i Båtsfjord
Kraftverk etablert i 2017
Arnulphe d’Aumont

Arnulphe d’Aumont (1721–1800) var en fransk medisiner fra opplysningstiden og en av hovedbidragsyterne innen medisinske emner til Diderot og Alemberts Encyclopédie.

Liv og virke 
Aumont studerte medisin i Montpellier fra 1742 til 1744. Året etter fikk han en undervisningsstilling ved Universitetet i Valence og i 1772 ble han rektor. I tillegg behandlet han pasienter ved stedets militærsykehus og drev en privatpraksis.

Etter Urbain de Vandenesses død i 1753 trengte Denis Diderot en ny medisinfaglig medarbeider til Encyclopédie, og etter anbefaling av Gabriel-François Venel falt valget på Aumont. Fra og med det tredje bindet av Encyclopédie bidro Aumont med over hundre artikler under signaturen «d». I forordet til femte bind (1755) omtalte Diderot ham som «en av våre mest allsidige og nyttige medarbeidere», til tross for at Aumont kunne være forsinket med bidragene og heller ikke alltid skrev spesielt lesbart. Etter skandalen med Alemberts artikkel Genève i sjuende bind (1757) og etter at den katolske kirka i 1759 satte verket på sin liste over forbudte skrifter, kom alle Aumonts bidrag uten forfatterangivelse.

Verk i utvalg 
 Relation des fêtes publiques données par l’Université de Montpellier à l’occasion du rétablissement de la santé du roi, procuré par trois médecins de cette école (1744)
 Mémoire sur une nouvelle méthode d’administrer le mercure dans les maladies vénériennes et autres (1762)

Referanser

Litteratur 
 Aumont, Arnulphe d’ i Frank Arthur Kafker, The encyclopedists as individuals: a biographical dictionary of the authors of the Encyclopédie, Oxford 1988, ISBN 0-7294-0368-8, s. 16–18

Eksterne lenker 
 Arnulphe d’Aumonts bidrag på Encyclopedie, Wikisource på fransk

Encyklopedister (Encyclopédie)
Franske medisinere
Franske frimurere
Adrián Marín Gómez

Adrián Marín Gómez (født 9. januar 1997) er en spansk fotballspiller som spiller for den portugisiske klubben .

Referanser

Eksterne lenker 
 

Spanske fotballspillere
Fotballspillere for Villarreal CF B
Fotballspillere for Villarreal CF
Fotballspillere for CD Leganés
Fotballspillere for Deportivo Alavés
Fotballspillere for Granada CF
Fotballspillere for FC Famalicão
Fotballspillere for Gil Vicente FC
Fødsler i 1997
Pol Lirola

Pol Mikel Lirola Kosok (født 13. august 1997) er en spansk fotballspiller som spiller for , på lån fra den den franske klubben Olympique de Marseille.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Spanske fotballspillere
Fotballspillere for RCD Espanyol B
Fotballspillere for Juventus FC
Fotballspillere for Sassuolo Calcio
Fotballspillere for ACF Fiorentina
Fotballspillere for Olympique de Marseille
Fotballspillere for Elche CF
Fødsler i 1997
Malang Sarr

Malang Mamadou William Georges Sarr (født 23. januar 1999) er en fransk fotballspiller som spiller for , på lån fra den engelske klubben Chelsea FC.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Franske fotballspillere
Fotballspillere for OGC Nice
Fotballspillere for Chelsea FC
Fotballspillere for FC Porto
Fotballspillere for AS Monaco
Fødsler i 1999
Nicolò Barella

Nicolò Barella (født 7. februar 1997) er en italiensk fotballspiller som spiller for FC Internazionale Milano.

12. juli 2019 ble han lånt ut til  frem til 30. juni 2020.

Landslaget 
Han ble tatt ut i s EM-tropp til EM i fotball 2021. Italia vant EM-finalen mot  3-2, etter straffesparkkonkurranse.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Italienske fotballspillere
Spillere i Fotball-EM 2021
Fotballspillere for Cagliari Calcio
Fotballspillere for Calcio Como
Fotballspillere for FC Internazionale Milano
Personer fra Cagliari
Kristin Buvik Sivertsen

Kristin Buvik Sivertsen (født 26. juni 1986) er en norsk forfatter og lærer. Hun debuterte i 2017 med romanen Omsorg. 

Buvik Sivertsen har en master i litteraturvitenskap fra Københavns universitet. Fra 2015 til 2018 var hun ansatt som lektor ved Kuben videregående skole i Oslo. Fra 2018 har hun arbeidet som universitetslektor for Nord universitet.

Bibliografi 
 2017: Omsorg, Cappelen Damm ISBN 9788202542825
 2019: Trening - viljens triumf, Cappelen Damm ISBN 9788202639525

Se også 
 Liste over nåværende og tidligere kjente ansatte ved Kuben yrkesarena

Referanser 

Norske forfattere
Norske lektorer
Pedagoger ved Kuben videregående skole
Fødsler i 1986
Alumni fra Københavns Universitet
Prosedyrisk programmering

Prosedyrisk programmering er et programmeringsparadigme som er utgått fra strukturert programmering og som er basert på konseptet om et prosedyrekall. Prosedyrer, også kjent som rutiner, subrutiner eller funksjoner, inneholder en serie beregninger som skal utføres. En gitt prosedyre kan kalles på ethvert punkt under programmets utførelse, deriblant av andre prosedyrer enn prosedyren selv.

De første store språk som er basert på dette paradigmet oppstod rundt 1960, deriblant Fortran, ALGOL, COBOL og BASIC. Pascal og C ble lansert i henholdsvis 1970 og 1973, mens Ada ble lansert i 1980. Go er et eksempel på et mer moderne prosedyrisk språk, som ble lansert i 2009.

Referanser

Programmering
MUMPS

MUMPS (Massachusetts General Hospital Utility Multi-Programming System), eller M, er et generelt programmeringsspråk med innebygget støtte for ACID (Atomic, Consistent, Isolated, and Durable) transaksjonsprosessering. Database-orienteringen skiller språket fra andre generelle programmeringsspråk, og gir direkte tilgang til databasen via program-variabler og arrayer.

M-databasen er en nøkkel/verdi-database optimalisert for rask transaksjonsprosessering.  Som sådan er den «skjemaløs» eller «skjemafri» og hjemmehørende i NoSQL-klassen. Internt lagrer M data i multidimensjonale hierarkiske sparse arrays (også kjent som nøkkelverdinoder, undertrær eller assosialivt minne).  Hver tabell kan ha opp til 32 dimensjoner.  En variabel kan betraktes som et tabellelement uten indeks (null dimensjoner).  Noder med vaierende antall dimensjoner (inkludert null dimensjoner) kan sameksistere i samme tabell.

Det mest uvanlige aspektet ved MUMPS er at databasen aksesseres gjennom variabler i stedet for via tradisjonelle queries. At programmer kan bruke samme syntaks uavhengig av om data befinner seg i flyktig hukommelse (RAM) eller permanent hukommelse (disk), legger til rette for høy ytelse og ekstrem fleksibilitet.

MUMPS ble utviklet på en Digital PDP-7 prosessor i 1966, først for internt bruk på sykehuset (Massachusetts General Hospital), senere med enorm spredning i helsesektoren. Allerede i 1977 ble det definert en ANSI-standard for språket (ANSI X11.1-1977). Systemet ble portet til PDP-11, VAX og flere plattformer i 70-årene, inklusive en versjon for Intels 8080-prosessor i 1978. Versjoner for CP/M og IBM PC ble tilgjengelige i hhv. 1981 og 1984. 

Språket benyttes fortsatt av mange sykehus og banker for å oppnå en rask dataprosessering. Siste standardiserte versjon er ANSI X11.1-1995, som ble lansert den 8. desember 1995.

Referanser

Eksterne lenker 
M Technology and MUMPS Language FAQ (1999) Generell kilde.
Mumps Programming Language Interpreter (GPL) av Kevin O'Kane, University of Northern Iowa
MDC - MUMPS Development Committee

Programmeringsspråk
PDP-operativsystemer
DEC operativsystemer
PDP-11
Programvare fra 1966
1966 i USA
PDP-6

PDP-6 (Programmed Data Processor-6) var en 36-biter minidatamaskin som ble lansert av Digital Equipment Corporation (DEC) i 1963. Den var svært innflytelsesrik, fordi den var forgjengeren til den senere PDP-10 i PDP-serien og instruksjonssettet i de to datamaskinene var nesten identisk.

Eksterne lenker
 PDP-6 Serial numbers
 DEC's PDP-6 was the world's first commercial time-sharing system  Gordon Bell interview ved Smithsonian
 http://www.inwap.com/pdp10/usenet/pdp6
 http://research.microsoft.com/~gbell/Digital/timeline/1964-1.htm
 http://research.microsoft.com/~gbell/Digital/timeline/1964-2.htm
 The PDP-6 at Stanford
 Tom Knight's PDP-6 pages

PDP
IT-relaterte introduksjoner i 1963
1963 i USA
Telenor Objects

Telenor Objects AS er et norsk selskap innen maskin-til-maskin-kommunikasjon (M2M), og utgjør et av Telenors to strategiske initiativer for å fange markedet for M2M, eller tilkoblede objekter. Det er et heleid datterselskap av Telenor ASA. Telenors M2M-initiativ er organisert gjennom Telenor Next – med Telenor Objects og Telenor Connexion som hver betjener kunder i sin del av verdikjeden, henholdsvis lavt og høyt. Telenor Objects har hovedkontor i Oslo.

Telenor Objects tilbyr en administrert tjeneste for tilkoblede objekter. Målet er å styrke omfanget av- og tilkobling av infrastruktur som kobler objekter og gir sanntidsinformasjon fra distribuerte enheter, sensorer eller andre enheter. Selskapet støtter og utvikler tjenester til tingenes internett, som innebærer nettverksammenkobling av hverdagsobjekter. Programvaren er spesielt brukt til logistikk, transport (flåtestyring), fiskeri, landbruk, og i økende grad i helsevesenet.

Telenor Objects ble dannet i juli 2009, av forskere og utviklere i Telenor Norge og Telenor R&I. De to foretakene hadde jobbet hver for seg innen M2M-tjenester siden 2007, med et fokus på RFID i Telenor Norge, og et fokus på trace and track i Telenor R&I.

Se også
 Telenor Connexion

Referanser

Eksterne lenker 
 Telenor Objects - offisiell hjemmeside (engelsk).
 Økt oppsummering - Telco 2.0 Open Mobile Summit, London 26-27. Mai, 2010.

Telenors norske datterselskaper
Uniformsforbudloven

Lov om forbud mot å bære uniform m.v., ofte omtalt som uniformsforbudloven, var en norsk lov av 13. mai 1937 som forbød tilhengere av politiske organisasjoner eller meningsretninger å uniformere seg.

Loven kom i stand etter at motsetningene mellom politiske grupper i Europa ble stadig skarpere på 1930-tallet, særlig omkring høyreekstreme gatekorps som fascistiske «svartskjorter» i Italia og nazistiske «brunskjorter» i Tyskland.   Etter at Hitler overtok makten i landet 1933, oppstod dessuten et «uniformsvanvidd» med paramilitære antrekk for organisasjoner og offentlig ansatte. Også svenske og danske myndigheter innførte liknende lovforbud mot uniformering av politiske bevegelser.

Loven ble opphevet i 2015, etter å ha vært sovende i lang tid.

Historikk

Loven av 1937 avløste en midlertidig lov fra 6. juli 1933 som hadde blitt forlenget i 1935.

Speiderbevegelsen var uttrykkelig unntatt fra loven, selv om den ikke er en politisk organisasjon eller meningsretning.

Under andre verdenskrig i Norge ble uniformsforbudloven formelt opphevet gjennom en forordning av 8. november 1940, men den hadde vært uvirksom før det. Den tyske rikskommissæren Josef Terboven hadde i en tale 25. september, to uker tidligere, proklamert «Nyordningen av det norske samfunnet» og erklært Quislings fascistparti Nasjonal Samling (NS) som det eneste lovlige, «statsbærende» partiet i landet. NS kunne dermed fortsette å uniformere medlemmene i sine paramilitære underorganisasjoner inspirert av nazistene i det gjennomorganiserte Hitler-Tyskland.

Uniformsforbudsloven fra 1937 ble gjenopprettet etter frigjørigen våren 1945.

I forbindelse med norsk innvandrings- og integreringdebatt ble det på 2010-tallet diskutert om hijab og niqab kunne anses som en politisk uniform.

Loven ble endelig opphevet i 2015, i forbindelse med ikrafttredelsen av den nye straffeloven av 2005 i 2015. Den ble opphevet fordi den ble regnet som en levning fra 1930-tallet, etter at forbudet ikke hadde vært i bruk i lang tid, og den ble ansett å være problematisk overfor ytringsfriheten. Loven hadde også tidligere blitt foreslått opphevet.

Politiloven fra 1995 § 11 inneholder et forbud mot å opptre maskert (men ikke mot bruk av uniformer) i forbindelse med demonstrasjon, opptog, møte, stand eller lignende på offentlig sted. Enkelte eldre kommunale politivedtekter inneholder også et forbud mot å bære maske.

Lovtekst 

Kun § 4 ble endret etter at loven ble vedtatt i 1937.

Referanser

Eksterne lenker 
 stortinget.no Om utferdigelse av en lov om forbud mot å bære uniform Lovforslag fra 1937

Tidligere norske lover
Høyreekstremisme
Venstreekstremisme
Politikk i 1930-årene
Uniform
TOPS-20

TOPS-20 (Timesharing / Total Operating System-20) var et tidsdelt operativsystem som ble lansert i 1976 for 36-biter stormaskinen PDP-10 (og  DECsystem-20) fra Digital Equipment Corporation (DEC). Arbeidet med TOPS-20 begynte i 1969 som operativsystemet TENEX fra Bolt, Beranek and Newman (BBN).

TOPS-20 konkurrerte med TOPS-10 og Incompatible Timesharing System. and WAITS—all available for the PDP-10

Siste versjon var 7.04 som ble lansert i 1988.

Referanser

PDP-operativsystemer
DEC operativsystemer
Tidsdelte operativsystemer
Programvare fra 1976
1976 i USA
Sandfjord

Sandfjord er et sted i Båtsfjord kommune i Finnmark. Det ligger ved munningen av Sandfjordelva, rundt fire kilometer sør for Hamningberg. Fylkesvei 341 går gjennom Sandfjord og videre til Hamningberg, og en kommunal vei går et stykke opp Sandfjorddalen.

Det er mye hyttebebyggelse i området, konsentrert langs veiene.

Referanser

Bygder og grender i Troms og Finnmark
Bosetninger i Båtsfjord
Jonas Lihaug Fredriksen

Jonas Lihaug Fredriksen (født 5. mai 1989 i Antwerpen) er en norsk youtuber, programleder og tidligere komiker.

Utdanning 
Fredriksen har studert journalistikk ved Høgskulen i Volda.

Karriere

Fra YouTube til NRK 
Sammen med Henrik Hildre startet han YouTube-kanalen Baibai og Huginn i 2014. Der publiserte de for det meste videoer av at de spilte spill som Minecraft og Rocket League samtidig som de snakket sammen om spillet og verden utenom..  

Fredriksen og Hildre vant bransjeprisen Gullsnutten i kategorien «Årets Youtuber» i 2016 og tok over programlederrollen for NRKs YouTube-kanal FlippKlipp i perioden 2015–2018. FlippKlipp Studio er en YouTube-kanal driftet av NRK Super-redaksjonen.  Duoen gikk etter dette videre til Underholdningsavdelingen i NRK for å drive podkasten Jonas og Henrik og medvirke i NRKs YouTube-kanal NRK 4ETG, sammen med Martha Leivestad og Henrik Farley. I september i 2019 sluttet Henrik Hildre i 4ETG og begynte som redaktør i Donald Pocket. Fredriksen sluttet i 4ETG 1. juni 2020.

Ny YouTube-kanal 
Han startet sin egen YouTube-kanal 12. mai 2020, som per desember 2021 hadde 50.000 abonnenter. Også denne kanalen er viet spill som Minecraft og Among Us.

Realityserie på TV2 
Fredriksen var deltaker i realityserien Forræder på TV2 høsten 2022. Fredriksen var en av tre deltagere som var tildelt rollen som «forræder», og ble forvist av gruppen i episode 8.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norske programledere
Ansatte i NRK
Youtubere fra Norge
Nordmenn kjent via pseudonym
Lundeelva (Søgne)

Lundeelva er ei av de to store elvene i Søgne (sammen med Søgneelva). Lundeelva har sitt utspring i Repstadvannet/Håvann, Tronstadvann, Lonetjønn, Kjellandsvannet og Birkelandsvannet. 

Det er båttrafikk på elva opp til Lunde hvor Føssa blir en del av elva. Elveløpet videre sydover går over Eik mot Vaglen i Torvefjorden hvor elva har sitt utløp. 

Lundeelva strekker seg 16 km innover i landet opp til og med Birkelandsvannet. Nedbørfeltet er 82 km² og består hovedsakelig av skog og noen større vann. Vassdraget har et spesifikt tilsig på 27 l/sek/km². Det er ingen regulering i Lundeelva og normalvannføring er 2,5 m³/s. 

På 1960-70 og -80-tallet var elva svært forurenset av kloakk og en del industriavfall som ga tilslamming på elvebunnen. Nå blir det mer og mer sand og grus som kommer til syne.

Elveeierlaget har tilrettelagt for fiske etter ørret fra 15. juli til 30. september. Det er bygd fisketrapp i sidebekken Føssa og ved stemmen i Tverråna.

Sjøvannet trenger inn i Lundeelva til godt ovenfor Lunde sentrum, og elvevannet som er lettest legger seg øverst. Lundeelva transporterer mye finmateriale, og det mudderrike elvedeltaet skjuler mye næring. 

Deltaet ved elveosen er forholdsvis godt utviklet og ikke i vesentlig grad berørt av inngrep. I dette brakkvannsområdet som grenser til standsump og strandeng ved Torvesanden, avsettes masse som transporteres med elvestrømmen. Området har viktig funksjon for vannfugler og vadefugler, og rødlistearter forekommer. 

Området er viktig, spesielt for rastende trekkfugl, og i viltkartet er også elva fra Kjelland til Torvefjorden avgrenset som beite- og yngleområde for andefugler. Registrerte arter i deltaområdet er makrellterne, sildemåke, krykkje, alke, gråhegre, storskarv, toppand, sivhøne, lappspove og sandlo. 

Det er også registreringer av de rødlistede artene sjøorre og bergand på høst- og vinterbeite. Makrellterne og bergand er begge vurdert som sårbar i rødlista, mens sjøorre er listet som nær truet (NT) og krykkje er listet som sterkt truet.

Spiss-siv (Juncus acutiflorus) vurderes som kritisk truet fordi bare én forekomst er kjent i Norge i dag, i en takrørsump ved Lundeelva. Forekomsten ble først funnet i 1955. I 2011 ble forekomsten befart av Norsk botanisk forening.

Kilder/referanser
Lundeelva
Om Lundeelva for en tid tilbake
Fiskemuligheter i Søgne
Utløpet av Lundeelva
Juncus acutiflorus  Ehrh. ex Hoffm.spiss-siv Kategori - kritisk truet CR
Langs Lundeelva : kultur, natur, næring Sturla Ertzeid
Flomsonekart Delprosjekt Lunde i Søgne

Elver i Kristiansand
Emelie Utvik

Emelie Røe Utvik (født 7. juni 1999 i Bergen) er en norsk syklist. Hun sykler for Bergen CK. 

Hun vant temporittet i juniorklassen under NM i landeveissykling 2017. Hun deltok også i juniorklassen under VM i landeveissykling 2017 i Bergen, og kom der på 39.-plass i temporittet. På fellesstarten kom hun på 72.-plass.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Profil hos Swix rittranking

Norske syklister
Norske landeveissyklister
Personer fra Bergen kommune
Fødsler i 1999
RSX-11

RSX-11 er en familie av sanntidsoperativsystemer hovedsakelig for minidatamaskinen PDP-11. Systemet ble utviklet av Digital Equipment Corporation (DEC) på slutten av 1970-årene og tidlig på 1980-tallet. RSX-11D ble første gang lansert i 1972 for PDP-11/40. Det var konstruert for og ble mye brukt i prosesskontroll, men var også populært for programvareutvikling.

Eksterne lenker
Dan Brevik posted a history of precursors to RSX-11 in alt.sys.pdp11.
Dan's RSX-11 prehistory, 4. april 2005
Al Kossow posted some further notes on RSX-11 in alt.sys.pdp11.

PDP-operativsystemer
DEC operativsystemer
Sanntidsoperativsystemer
PDP-11
Programvare fra 1972
1972 i USA
NM i motbakkeløp 2012

NM i motbakkeløp 2012 ble arrangert 12. august 2012, som en del av Nuten Opp i Rosendal i Hordaland.

Resultater, senior

Menn

Kvinner

Se også 
 NM i friidrett 2012

Referanser

Kilder 
 Kondis.no - Ludvigsen og Buer norgesmeistrar
 Norges friidrettsforbund - NutenOpp - NM motbakke

Eksterne lenker 
 Nuten Opp

2012
Friidrett i 2012
Motbakkeløp
Sport i Kvinnherad
Sportsarrangementer i Hordaland
Victor Kiplangat (ugandisk friidrettsutøver)

Victor Kiplangat (født 10. november 1999) er en ugandisk friidrettsutøver som konkurrerer i langdistanseløp, terrengløp og fjelløp. Han vant VM i fjelløp 2017.

Idrettskarriere

2016 
Kiplangat deltok i juniorklassen i VM i fjelløp 2016. Han kom på andreplass individuelt, og Uganda vant også lagkonkurransen, der hans to landsmenn Joel Ayeko og Albert Chemutai kom på første- og tredjeplass individuelt.

2017 
Han deltok i det ugandiske mesterskapet i terrengløp, og kom der på tredjeplass i juniorklassen. Han deltok i juniorklassen i VM i terrengløp 2017, der han kom på 19.-plass individuet, og Uganda kom på fjerdeplass i lagkonkurransen. 

I VM i fjelløp 2017 i Italia vant han seniorklassen, og Uganda vant også lagkonkurransen.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Profil hos All-Athletics 

Ugandiske friidrettsutøvere
Terrengløpere
Verdensmestere i friidrett
Fødsler i 1999
Deltakere for Uganda under Samveldelekene 2022
Friidrettsutøvere under Samveldelekene 2022
Gullmedaljevinnere under samveldelekene for Uganda