alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Lambeth

Lambeth er et område i bydelen Lambeth i sentrale London. Lambeth ligger på Themsens høyre bredd, rett overfor parlamentet og Westminster Abbey. Det er lokalisert 1,6 km fra Charing Cross. I Lambeth ligger det store sjukehuset St Thomas' Hospital, Waterloo stasjon, kulturinstitusjoner som Royal National Theatre og Royal Festival Hall, og turistattraksjonen London Eye. Stedet fikk en viss vekst i middelalderen grunnet blant annet herregodset Lambeth Palace, som var residensen til erkebiskopen av Canterbury i London. I elisabethansk tid var området kjent som L’amberth. I viktoriansk tid hadde området blitt betydelig utviklet med tett av bygninger for industri, handel og boliger. Endringene kom med ødeleggelsene under den andre verdenskrig som endret mye av Lambeths vesentrekk. Påfølgende utvikling i slutten av 1900-tallet og begynnelsen av 2000-tallet har ført til en økning i høye bygninger.

Florence Nightingale Museum ved Lambeth Palace Road er dedikert til livet, arbeidet og arven etter den berømte sykepleieren. Middelalderens sognekirke St Mary-at-Lambeth opphørte å være en kirke i 1972 og er nå et hagemuseum. Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO) har sin base og hovedkvarter i Lambeth.

Historie 
Opprinnelsen til navnet Lambeth kommer fra dets første nedtegnelse i 1062 som Lambehitha i betydningen «landingsstedet for lam». I 1255 var det blitt gjengitt som Lambeth. I Domesday Book (1086) er stedet blitt omtalt som «Lanchei», mest sannsynlig er feil. Navnet viser til en havn eller brygge hvor lam ble skipet ifra eller til. Det er dannet fra angelsaksiske lamb og hythe. South Lambeth er nedtegnet som Sutlamehethe i 1241 og North Lambeth er i 1319 nedtegnet som North Lamhuth.

I middelalderen var Lambeth en landsby der fergemenn som betjente Westminster og City of London bodde. Erkebiskopen av Canterbury ble herre av herregården Lambeth fra 1197, og ikke lenge etterpå ble det bygget et kapell og en residens ved elvebredden. Erkebiskopene kom og reiste via båt, det samme gjorde John Wycliff som ble dømt for kjetteri her. Siden 1400-tallet hadde erkebiskopen av Canterbury sin London-residens i Lambeth Palace. Til Lambeth hørte også herregårdene i Kennington og Vauxhall. Lambeth ble egen kommune (metropolitan borough) i 1899, og ved reformen i 1965 ble Brixton og Norwood inkludert i den nye London Borough of Lambeth.

Den gamle sognekirka St Mary Lambeth like ved Lambeth Palace har bevart et tårn fra middelalderen, men ble for øvrig sterkt ombygd på 1800-tallet. I dag huser kirka Museum of Garden History.

Referanser

Litteratur 
 Muirhead, Findlay red. (1922): «Lambeth», London and its Environs (2. utg.), London: Macmillan & Co., OCLC 365061

Eksterne lenker 
 Lambeth, In Their Shoes, historieressurser for Lambeth

Steder i Lambeth
Byer ved Themsen
Domesday Book
Ragnhild Myklebust

Ragnhild Myklebust (født 13. desember 1943 i Oslo) er en norsk handikappidrettsutøver og rekordvinner av gullmedaljer. Hun konkurrerte i klassen LW12. 

På grunn av polio i barndommen drev hun med sitteski, og var lenge regnet som uslåelig i denne idretten. Hun deltok i de paralympiske lekene i 1988, 1992, 1994 1998 og 2002, der hun vant totalt 22 gullmedaljer, flere enn noen annen utøver. Hun avsluttet sin karriere med 5 gull under paralympics i Salt Lake City i 2002, 58 år gammel.

Hun er utdannet fysioterapeut.

Myklebust er lokalpolitiker og representerer Hedmark Arbeiderparti i blant annet Hedmark fylkesting. Hun sitter også i Ringsaker kommunestyre.

Meritter 
 Paralympiske vinterleker 2002
 Gull på kortdistanse langrenn
 Gull på mellomdistanse langrenn
 Gull på langdistanse langrenn
 Gull i stafett langrenn
 Gull i skiskyting

 World Cup 2001
 Gull på kortdistanse langrenn
 Gull på langdistanse langrenn
 Gull i stafett langrenn
 Gull i skiskyting

 VM 2000
 Gull på kortdistanse langrenn
 Gull i stafett langrenn
 Gull i skiskyting

 Paralympiske vinterleker 1998
 Gull på kortdistanse langrenn
 Gull på mellomdistanse langrenn
 Gull på langdistanse langrenn
 Gull i stafett langrenn
 Gull i skiskyting

 Paralympiske vinterleker 1994
 Gull på kortdistanse langrenn
 Gull på mellomdistanse langrenn
 Gull på langdistanse langrenn
 Gull i stafett langrenn
 Bronse i skiskyting
 Bronse i ispigging

 Paralympiske vinterleker 1992
 Gull på kortdistanse langrenn
 Gull på mellomdistanse langrenn

 Paralympiske vinterleker 1988
 Gull på langdistanse langrenn

Eksterne lenker 
 
 Reportasje med bilde i VG

Fødsler i 1943
Norske handikappidrettsutøvere
Norske ispiggere
Paralympiske mestere for Norge
Paralympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Paralympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Deltakere for Norge under Paralympiske vinterleker 1988
Langrennsløpere under Paralympiske vinterleker 1988
Deltakere for Norge under Paralympiske vinterleker 1992
Langrennsløpere under Paralympiske vinterleker 1992
Deltakere for Norge under Paralympiske vinterleker 1994
Langrennsløpere under Paralympiske vinterleker 1994
Deltakere for Norge under Paralympiske vinterleker 1998
Langrennsløpere under Paralympiske vinterleker 1998
Deltakere for Norge under Paralympiske vinterleker 2002
Langrennsløpere under Paralympiske vinterleker 2002
MBD

MBD er en betegnelse  innen psykiatrien som betegner atferdsvarianter som blant annet kjennetegnes ved hyperaktivitet og som skyldes små forstyrrelser i hjernen. Ordet er en forkortelse for det engelske minimal brain dysfunction, det vil si «ytterst liten funksjonsforstyrrelse i hjernen». Begrepet er en sekkebetegnelse og er fra 1990-tallet stort sett erstattet av den mer presise diagnosen ADD med eller uten hyperaktivitet som brukes om personer med oppmerksomhetssvikt, og utpreget impulsivitet. MBD ble på 1980-tallet særlig brukt om urolige barn med lærevansker.

MBD skyldes kroppslige, kjemisk-biologiske eller nevropsykologiske forstyrrelser og kan behandles med medikamenter. Det oppstår imidlertid svært lett psykiske og sosiale problemer som en følge av den uhensiktsmessige atferden, og disse behandles ofte med kognitiv atferdsterapi. Det er også mulig å tilrettelegge omgivelsene der problemene er store, for eksempel med spesialundervisning og annet for å gjøre skolehverdagen lettere for barn med MBD.

Se også
AD/HD
DAMP

Litteratur
 Christopher Gillberg: Clinical child neuropsychiatry, Chapter 8: Deficits in attention, motor control and perception, and other syndromes attributed to minimal brain dysfunction, sidorna 138–172, Cambridge University Press, Cambridge (1995). ISBN 0-521-43388-6

Psykiske lidelser og atferdsforstyrrelser
Lauren Waaktaar-Savoy

Lauren Waaktaar-Savoy er en amerikansk vokalist og gitarist. Hun har siden 1995 spilt sammen med sin ektemann Paul Waaktaar-Savoy og trommeslager Frode Unneland i gruppen Savoy. 

Lauren Waaktor-Savoy møtte sin mann da han spilte med a-ha på 80-tallet, og etter å ha vært kjærester i 10 år giftet de seg i 1991. I 1999 fikk de en sønn sammen som fikk navn etter måneden han ble født, August.

Foruten å bidra med musikk og tekster til bandet Savoy har hun også regissert noen av musikkvideoene til blant andre a-ha og Flava To Da Bone.

Musikkvideoer hun har regissert:
 a-ha – The Sun Always Shines On TV (Versjon 2)
 a-ha – Did Anyone Approach You?	
 a-ha – Early Morning	
 a-ha – I Call Your Name	
 a-ha – There's Never A Forever Thing
 Flava To Da Bone – Even If The Rain
 Flava To Da Bone – Take A Little Time
 Diva – The Sun Always Shines On TV (Versjon 1)
 The September When – Cries Like A Baby
 Savoy – Velvet

Diskografi

Savoy
Album
Mary Is Coming (1996)
Lackluster Me (1997)
Mountains of Time (1999)
Reasons to Stay Indoors (2001)
Savoy (2004)
Savoy Songbook Vol. 1 (2007)
See the Beauty In Your Drab Hometown (2018)
Singler
Velvet (1995)
Underground (1996)
Mary Is Coming (1996)
Rain/Butt Out (1997)
I Still Cry (1997)
Foreign Film (1997)
Xmas Time (Blows My Mind) (1997)
Star "I'm Not Stupid Baby" (1999)Grind You Down (1999)Man In the Park/End of the Line (2000)Five Million Years (2001)You Won't Come to the Party (2001)Half of the Time (2001)Whalebone (2004)Karma Boomerang (2007)Night Watch (2017)January Thaw (2018)

Deltar på
 a-ha: Cry Wolf/Maybe, Maybe (1986)
 a-ha: Scoundrel Days (1986)
 a-ha: East of the Sun, West of the Moon (1990)
 a-ha: Headlines and Deadlines – The Hits of a-ha (1991)
 a-ha: Velvet (2000)
 a-ha: The Sun Never Shone That Day (2000)
 Anneli Drecker: Tundra (2000)
 a-ha: Minor Earth Major Sky (2000)
 a-ha: Minor Earth Major Box (2001)
 a-ha: Did Anyone Approach You? (2002)
 a-ha: A-ha Live at Vallhall – Homecoming Grimstad Benefit Concert (2001)
 a-ha: How Can I Sleep with Your Voice in My Head (2003)
 a-ha: The Singles: 1984–2004 (2004)
 Anneli Drecker: Frolic (2005)
 a-ha: 25 (2010)
 West Side Tennis Club: West Side Tennis Club (2010)
 a-ha: Stay on These Roads (2015, REMASTERING)
 a-ha: Time and Again: The Ultimate a-ha (2016)
 Willow/Kings of Convenience: Whalebone/Manhattan Skyline (2017)
 Annjo K. Greenall, Martin Högberg & The Language: Løgn og forbannet gjendiktning'' (2018)

Kilder 
 mvdbase.com

Eksterne lenker 
 

Sangere fra USA
Låtskrivere fra USA
Personer fra Boston
Gustaf Fröding

Gustaf Fröding (født 22. august 1860 på Alsters bruk utenfor Karlstad i Värmland i Sverige, død 8. februar 1911 i Stockholm) var en svensk journalist, forfatter og en av Sveriges mest kjente diktere. Fröding  ble en fornyer av svensk poesi og  påvirket flere seinere diktere, også norske. Han skrev blant annet om naturen, folkeliv og erotikk, også delvis på värmlandsk dialekt. Han var barnebarn av Carl Adolph Agardh.

Det har vært en rekke tolkninger og tonsettinger av Frödings dikt, blant annet av Sven-Ingvars og andre populærartister. Det finnes også flere svenske stipender og priser som bærer Frödings navn.

Diktsamlinger 
 1891: Gitarr och dragharmonika
 1894: Nya dikter
 1895 og 1897. Räggler och paschaser
 1896: Stänk och flikar
 1897: Nytt och gammalt
 1898: Gralstänk
 1898: Grillfängerier
 1901: Samlade dikter
 1910: Efterskörd
 1913: Reconvalescentia (skrevet 1908)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Biografi
 Gustaf Frödings diktsamlinger lagt ut på Runeberg.org

Svenske forfattere
Svenskspråklige lyrikere
Svenske journalister
Personer fra Karlstads kommun
Fødsler i 1860
Dødsfall i 1911
Menigheten Samfundet

Menigheten Samfundet er et selvstendig luthersk kirkesamfunn med virksomhet i Agder og Rogaland.

Det ble stiftet i Kristiansand i 1890 av Bernt Lomeland, som følge av endringer i den norske kirkes alterbok i 1889. Lomeland og hans tilhengere mente at kirken hadde forlatt den rette lære.

Menighetsmedlemmene kalles ofte for «lomelendere», etter grunnleggeren. I 1901 gikk en gruppe anført av avsatte forstander Per Gravdal ut av Menigheten Samfundet og startet Det Almindelige Samfund i Egersund, ofte kalt «perane».

Virksomhet 
Kirken har to lokalavdelinger: Menigheten Samfundet i Egersund, som har kirke i Egersund; og Menigheten Samfundet i Kristiansand, som har kirker i Kristiansand, Søgne og Randesund. Menighetens første forstander i Egersund og Helleland var Torkild Valand.

Samfundet «tror, bekjenner og lærer at Den hellige skrift, Det gamle og Det nye testamente, i rett oversettelse etter grunnteksten, er Guds sanne, åpenbarte ord og derfor den eneste visse og fullkomne regel for tro, lære og liv. Det er også aldeles nødvendig til salighet at det skrevne Guds ord til enhver tid fremlegges i ren og rett forkynnelse av levende vitner, og at sakramentene, den hellige dåp og den hellige nattverd, blir forvaltet rett i alle deler. Med levende vitner forstås menn som er i live, lært av Gud og ordentlig kalt». Teologien er ortodoks luthersk, og en av hovedårsakene til at menigheten ble opprettet, var årsaken til at Den norske kirke (datidens "Statskirke" hadde forandret sitt syn på læren om «Johannes-dåpen». Samfundet mener dette er den rette dåp, og har praktisert denne siden 1890. Den norske kirke har siden den tid praktisert "Den kristne dåp" til alle sine medlemmer.

Menigheten bruker ikke presteklær, og holder seg til den norske kirkes ordning fra før 1890. Gudstjenestelivet er preget av pietistiske og barokke salmer, av blant annet Kingo.

Menigheten har preg av å være et lukket trossamfunn, med restriktiv holdning til omverdenen, kontroll med meninger og adferd, og med avvisning av utbrytere..

Skoler 
Menigheten driver fire private grunnskoler. Den største skolen ligger i Kristiansand og er en 5–10 skole med 180 elever. På Dvergsnes i Randesund ligger en barneskole med 36 elever fra 1.–4. trinn, og i Søgne en skole med 67 elever fra 1.–4. trinn. Det er også egen skole i Egersund med 65 elever på 1.–10. trinn. I mange år var bare menn valgbare til skolestyrene ved Samfundets skoler, men etter pålegg fra landets øvrigheter åpnet Samfundet opp sine skolestyrer også for kvinner i 2018.

Svein Hallvard Torkildsen, som var lærer og undervisningsinspektør ved Samfundets Skole i Kristiansand, ble tildelt Holmboeprisen i 2005. Nils Bernt Andersen, som var lærer ved Samfundets skole i Egersund, er utdannet marinbiolog, og mottok The EFDA prize ved konferansen Science of Stage 2 i Grenoble 2007.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Menigheter
Religion i Rogaland
Religion i Agder
Kultur i Kristiansand
Kultur i Eigersund
Kristendom i Norge
Golgata

Golgata er det norske navnet på stedet i Jerusalem i Israel der Jesus ble korsfestet ifølge de fire evangeliene i  Bibelen.

Navnet kommer fra det arameiske Gûlgaltâ, mens det på latin kalles Calvaria. På gresk brukes navnet Κρανιου Τοπος (Kraniou Topos). Alle stedsnavnene betyr «hodeskalle», og det antas at navnet viser til en naturformasjon som ligner en hodeskalle eller et sted med en ansamling av hodeskaller. Golgata skal ligge et sted utenfor byen, men det har ikke blitt stedfestet med sikkerhet.

Se også
 Via Dolorosa

Eksterne lenker
 

Kristendom
Kromosom 2

Kromosom 2 er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 2 er det nest største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 243 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 2 står for nesten 8% av den totale mengden DNA i cellene. 

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser.Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 2 inneholder omtrent 2300 gen, noe som gjør det nesten like stort som Kromosom 1.

Viktige gen

 ABCA12
 BMPR2
 PAX3
 PAX8
 TPO

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser

 Alport syndrom
 Alström syndrom
 Amyotrofisk lateral sklerose   
 Hemokromatose

Eksterne lenker

 UiB om kromosom
 What Can Our Chromosomes Tell Us?
 Random Orientation of Chromosomes

Genetikk
Pastill

Pastiller er små, tablett- eller pilleliknende drops eller dragerte gelékuler. De kan ha forskjellige smaker, det kan for eksempel være frukt-, lakris-, salmiakk- eller saltpastiller. Flere pastiller er beregnet mot sår hals, såkalte halspastiller, andre kan være tilsatt stoffer for tann- eller munnhygienes skyld. Pastiller selges som godteri i kiosker og dagligvarebutikker.

Ordet pastill kommer fra det franske pastille og italiensk pastillo som igjen stammer fra det latinske pastillum, det vil si «pille».

Noen pastillmerker i Norge
Dent
Doc 
Läkerol (sukkerfrie)
Repsils
Ifa
Extra (for tennene)
Ricola

Se også
Drops
Godteri
Tablett

Søtsaker
Halle

Halle kan vise til:

Steder 
 Halle (Saale), by i den tyske delstaten Sachsen-Anhalt
 Halle (Westfalen), by i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen
 Kreis Halle, en tidligere krets i Westfalen
 Halle (Belgia) er en kommune i Belgia

Personer 
 Ranik Halle (1905-1987), russisk/norsk pressemann og politiker
 Frode Halle (1906-1995), offiser i Waffen-SS og bl a sjef for SS-skijegerbataljon Norge
 Gunnar Halle (offiser) (1907-1986), offiser, og dekorert med bl a Krigskorset med sverd
 Barthold Halle (født 1925), dramatiker og teatersjef
 Jesper Halle (født 1956), sønn av Barthold, dramatiker
 Trond Halle (født 1952), artist
 Morten Halle (født 1957), jazzmusiker og komponist
 Gunnar Halle (født 1965), fotballspiller
 Siri Halle, (født 1971), skiløper
 Lene Westgaard-Halle (født 1979), politiker
The Blueprint Dives

The Blueprint Dives er et album utgitt i 2005 av Extol. Albumet ble nominert til Spellemannprisen under kategorien beste norske metalplate.

Sporliste 

«Gloriana»
«Soul Deprived»
«In Reversal»
«Pearl»
«From the Everyday Mountain Top»
«Another Adam's Escape»
«The Things I Found»
«Lost in Dismay»
«Essence»
«Void»
«The Death Sedative» 
«Riding for a Fall» (bonusspor)

Medvirkende
Peter Espevoll – Vokal 
Tor Glidje – Gitar
Ole Sveen – Gitar/Vokal
David Husvik – Trommer
John Robert Mjåland – Bass

Gjestemusikere
Anders Salomon Lidal
Magnus Westgaard
David Wallumrød

Eksterne lenker 
 

Musikkalbum fra 2005
Death metal-album
Progressiv metal-album
Extol-album
Bernt Lomeland

Bernt Lomeland (født 1836 på Helleland i Rogaland, død 1900) var en norsk lærer og predikant.

Liv og virke 
Bernt Lomeland ble konfirmert i Helleland kirke 29. september 1850. I 1855 begynte han som omgangsskjolelærer i Helleland skoledistrikt, en stilling han hadde i sju år. I 1862 begynte han på en toårig lærerutdanning ved Holt seminar og overtok deretter en privatskole i Kristiansand etter Torkild Hammersmark. Men lønna var lavere enn det han tjente som omgangsskolelærer, så han startet i 1868 egen bokhandel. I 1869 ble det en splittelse blant Torkilds venner angående Rosenius' skrifter, og de måtte forlate bedehuset i Gyldenløvesgate 70.

Lomeland giftet seg i 1872 med Olevine Kristine Olsdatter (1843-1929) fra Harkmark ved Mandal. De fikk fire barn som vokste opp.

I slutten av 1880-årene ble det gjennomført flere store kirkereformer i Den norske kirke, gjerne kalt "Den store liturgirevisjonen". Blant lekfolk var det en del motstand, og i Kristiansand og Egersund var motstanden særlig stor.

Lomeland ønsket å bli stående i kirken. Han så det som sin oppgave å motvirke villfarelsen innenfra. Men da det kom ny alterbok i 1889 var det slutt. Resultatet ble at flere sterktroende i Helleland, Egersund, Søgne og Kristiansand meldte seg ut av statskirken.

Han stiftet dissentermenigheten Menigheten Samfundet i 1890, og var forstander i Kristiansand og Egersund. Han videreførte Dei sterktruandes lære, som var basert på Knud Spødervolds bok Guds nådes husholdning fra 1848. Etter Lomeland kalles medlemmene av Menigheten Samfundet lokalt for «lomelendere» i Kristiansand.

Fra midten av 1890-årene hadde menigheten 470 medlemmer. Størst oppslutning var det på bygdene, og særlig i Helleland. Lomeland jobbet hardt for sitt livsverk, og Menigheten Samfundet hadde ved århundreskiftet omtrent 600 medlemmer.

Bernt Lomeland døde 1. mars 1900 i Egersund.

Utgivelser 
 De fire Evangelier i Harmoni (1870)
 Bibelgranskeren (Mandal 1875-1878)
 Bedømmelse av Rosenius's Bog: Hemmeligheder i Lov og Evangelium (Mandal 1881) 
 Tiden (1884-1888)
 Er den nye høimesseliturgi overensstemmende med den bibelske liturgi? (1887)
 Den nye skriftemaalsordning (Mandal 1888)
 Bedømmelse af vort nye dåbsritual... (Kristiansand 1890)
 Tiden (1890-1900)
 Foredrag over Davids salmer (Ekersund 1896)
 Bibelhistorie for samfundsskolerne (Egersund 1896)

Kilder 
 Samfundets historie 1. bind (Kristiansand 1990)
 http://www.dalanefolke.museum.no/leksikon/samfundet

Norske kristne predikanter
Norske omgangsskolelærere
Personer fra Eigersund kommune
Egmonds Evangeliarium

Egmonds Evangeliarium er et manuskript fra det 9. århundre som inneholder de fire evangeliene. Det er i dag et av Nederlands viktigste kulturhistoriske objekter fra tidlig middelalder. I dokumentet finnes de eldste kjente avbildingene av mennesker og bygninger i Nederland, videre er det en av de eldste kirkeskattene som fremdeles eksisterer. Manuskriptet er historisk viktig, og ble innkjøpt av den nederlandske stat. Siden innkjøpet ble gjort befinner evangeliariet seg i samlingene til det kongelige biblioteket i Den Haag.

Historie 
Manuskriptet ble fremstilt i Reims i nord-Frankrike mellom 950 og 975. Etter dette ble boken transportert til en vestligere del av Frankrike der den ble utstyrt med portretter av evangelistene, dekorasjonssider og kanontabeller i det som er kjent som franko-saksisk stil.

Evangeliariet ble anskaffet av grev  Dirk II av Holland og Vest-Friesland rundt 975. Han lot boken binde i et omslag dekorert med gull og edelstener. 

Frem til reformasjonen i det 16. århundre var evangeliariet i Egmond. Da reformasjonen renset kirker og klostre for katolske dekorasjoner, ble boken først brakt i sikkerhet i Haarlem og senere i Köln, Tyskland. I løpet av denne tiden gikk det dekorerte omslaget tapt, og først i begynnelsen av det 19. århundre dukket manuskriptet opp igjen i Utrecht.

To miniatyrer 
Da kirken Dirk II hadde skjenket abbediet i Egmond ble innviet, ga han den manuskriptet som innvielsesgave. For anledningen lot han to miniatyrer som fastla gaven bli føyet til boken. Den første miniatyren viser Dirk og hans kone Hildegard som plasserer boken på alteret, med kirken som bakgrunn. Kirken er malt på middelaldervis, som en kombinasjon av snitt og fasader. Ved denne miniatyren står et vers på latin, som i oversettelse blir: «Denne boken ble skjenket den nådige far Adalbert av Dirk og hans elskede kone Hildegard, så han rettferdig kan minnes dem i all evighet». Den andre miniatyren viser Dirk og Hildegard som ber St. Adalbert, Egmonds skytshelgen, å be for dem hos Jesus Kristus.

Eksterne lenker 
 
 Egmonds Evangeliarium på det kongelige bibliotekets nettsider
 To bilder av detaljer fra Egmonds evangeliarium

Nederland
Vulgatamanuskripter
Lingvistikk
ATR 42

ATR 42 er et tomotors turbopropfly som produseres av den fransk/italienske flyprodusenten Aerei da Trasporto Regionale eller Avions de Transport Régional (ATR). Dette selskapet ble dannet i 1981. ATR 72 er en lengre utgave av flyet.

I Norge brukes flyet av selskapene Danish Air Transport og Helitrans. Coast Air opererte også denne flytypen.

Varianter

ATR 42-200/300 
 var den første versjonen av ATR 42, produsert til 1996. Flyet hadde to Pratt & Whitney PW120-motorer.

ATR 42-320 
 var en oppgradert versjon av ATR 42-300.

ATR 42-500 
 er en ytterligere oppgradert versjon, produsert fra 1995. Den har nye PW127E motorer, nye propellerer, en nydesignet kabin og tillater mer last.

ATR 42-600 
Har sterkere motorer, ny cockpit, lettere, mer komfortable seter, produsert fra 2007.

ATR 42-600S 
En variant tilpasset for kortbaneflyplasser med 800 meter rullebane. Leveres fra 2022.

Litteratur
 Jackson, Paul. Jane's All The World's Aircraft 2003–2004. Coulsdon, UK: Jane's Information Group, 2003. .
 Taylor, Michael J. H. Brassey's World Aircraft & Systems Directory 1999/2000. London: Brassey's, 1999. .

Eksterne lenker 
 ATR 42

Passasjerfly
Tomotors propelldrevne luftfartøy
Luftfartøy produsert i Frankrike
Fylkesvei 4494

Fylkesvei 4494 går mellom Dale og Hana i Sandnes. Veiens lengde er 5,7 km og heter Daleveien.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 317.

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Rogaland
Veier i Sandnes
Kromosom 3

Kromosom 3 er ett av de 23 kromosomparene hos mennesker. Kromosom 3 er det tredje største menneskelige kromosomet. Mennesker har normalt to versjoner av dette kromosomet, ett fra hver av foreldrene. Dette kromosomparet dekker omtrent 200 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Kromosom 3 står for nesten 6,5 % av den totale mengden DNA i cellene.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som ett av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resursser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Det er antatt at kromosom 3 inneholder omtrent 2000 gen.

Viktige gen

 BTD
 CCR5
 SCN5A
 VHL

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser

 Autisme
 Charcot-Marie-Tooths sykdom
 Diabetes mellitus 
 Hørselstap
 Lymfekreft
 Usher syndrom

Eksterne lenker

 UiB om kromosom
 What Can Our Chromosomes Tell Us?
 Random Orientation of Chromosomes

Genetikk