alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Vanylven

Vanylven er en kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den grenser i nord (over Rovdefjorden) til Sande og Herøy, i øst mot Volda, i sør og vest mot Stad.

Vanylven kommune ble etablert gjennom sammenslåing av kommunene Vanylven, Syvde og deler av Rovde (Rovdestranda) i 1964. I tillegg ble Åram overført fra Sande til Vanylven i 2002. 

Stedsnavnet kommer av norrønt Vaniflir, der siste ledd, -iflir, kan komme av et eldre viflir (= fuktig lavland).Stokkan, John; Thorsnæs, Geir: «Vanylven» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 16. mai 2022 fra  Dette var opprinnelig navnet på fjorden, og ble stavet Vaniflis i 1403, Vannwell og Vannwlffne 1514-21, Vaneffueli 1530 og Wandefflen 1617-1723.Eivind Vågslid: Stadnamntydingar I (s. 35), Universitetsforlaget 1963

Blant de viktigste bygdelagene er Åheim, Sylte, Rovde, Syvde, Eidså, Åram og Fiskå. Det er 3 grunnskoler i kommunen: Åheim, Myklebust (Syvde) og Fiskå. Herøy vidaregåande skule har tidligere hatt en avdeling i Syvde.   

Fiskå er kommunesenteret og kommunens eneste tettsted etter SSB's definisjon, med  innbyggere per . Åheim er kjent for utvinning av mineralet olivin.  

Vanylven har en befolkning som er en god del eldre enn landsgjennomsnittet. 14,4 % er i aldersgruppen 0-15 år og 7,8 % er over 80 år. Gjennomsnittet for landet er henholdsvis 19 % og 4,2 % (2017).  

Vanylven er knyttet nordover mot Ålesund og sørover mot Måløy med fylkesveg 61 og østover mot Volda med fylkesveg 652.
Det foreligger plan om brosamband over Rovdefjorden for å erstatte fergesambandet Årvik - Koparnes, men de samfunnsmessige gevinster av dette er bestridt.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Kjente personer fra Vanylven
Jacob Vidnes (1875-1940), redaktør og politiker (Ap)
Peter Mathias Britanus Olsen Røwde (1876-1955), industrigründer, født i Rovde
Anders Rasmus Frihagen (1892-1979), politiker (Ap) og bankmann, statsråd 1939-1945
Sverre Nybø (1903-1976), prest og politiker (H), stortingsrepresentant 1954-1973
Ansgar Leiten (1908-1992), kunstner
Arnold Nordal (1909-2002), professor i farmakognosi ved UiO, født i Syvde 
Jostein Krokvik (1927-2007), forfatter og målmann
Marie Lovise Widnes (1930-2021), politiker (SV), lyriker og visesanger.
Else Mundal (f. 1944), professor i norrøn filologi
Jon Aasen (f. 1951), politiker (Ap) fylkesordfører i Møre og Romsdal 2011-2019
Leif Edvard Aarø (f. 1951), professor i sosialpsykologi, født i Åheim
Helge Simonnes (f. 1955), sjefredaktør og administrerende direktør i Vårt Land
Maria Parr (f. 1981), forfatter.

Referanser

Eksterne lenker
 Vanylven Kommune, informasjon om kommunen
 Vanylven - Allkunne levande leksikon
 Vanylven - Store norske leksikon
Kommune

En kommune (tidligere kalt primærkommune) er et geografisk avgrenset område som utgjør en egen politisk og administrativ enhet innen en statsdannelse. En kommune har delvis selvstyre i lokale saker.

Ordet kommune er lånt fra fransk commun, som igjen er dannet av det latinske communis, som betyr «felles».

Norge

Se også lista Norges kommuner

I Norge er kommunestyret det øverste politiske organet i kommunen, og velges ved kommune- og fylkestingsvalg hvert fjerde år. Da velger lokalbefolkningen, dvs. kommunens innbyggere, representanter til kommunestyret. Deretter velger kommunestyret ordfører, og den personen kommer som oftest fra det største partiet og har kommunestyrets flertall bak seg. Kommunene har også en administrasjon med fast ansatte. Den administrative sjefen kalles rådmann. Oslo, Bergen og Tromsø har ingen rådmann. Der er det i stedet innført parlamentarisme med et byråd.

Forløperen til kommunene, formannskapsdistriktene, ble innført med formannskapslovene fra 1837. Oppdelingen tok utgangspunkt i landets 396 prestegjeld. Først med Matrikkelloven av 1853 byttet man betegnelse til kommune og herad (nynorsk). På slutten av 1800-tallet oppsto en rekke nye kommuner ved kommunedeling, og antallet kommuner toppet seg i 1930 med 747 kommuner. Etter 1960 er det blitt færre kommuner. Endrede kommunikasjonsforhold er en viktig årsak til at kommunene kunne bli større rent geografisk.  Veinettet er bygd ut og lokaltrafikk er i liten grad basert på sjøveis transport. Pr. januar 2017 var det 426 kommuner i Norge, og fra 1. januar 2018 ble antallet redusert til 422.. Fra 1. januar 2020 er antall kommuner redusert til 356.

Kommunene er pålagt å administrere og utføre ulike oppgaver. Det dreier seg om

Kommunebegrep i noen andre land

Kommuner i Norden
 Danmarks 98 kommuner
 Finlands 336 kommuner
 Islands 76 kommuner
 Norges 356 kommuner
 Sveriges 290 kommuner

Referanser

Eksterne lenker
 Definisjon av kommune http://buskerud.arkivplan.no
 Kommune, Free Online Dictionary Valgfritt språk
 De regionale og lokale styringsområdene ndla - Digitale læremidler for videregående opplæring
Gildeskål

Gildeskål (pitesamisk: Årrjelij-Bájjdár) er en kommune i Salten i Nordland. Den grenser i nord mot Bodø, i øst mot Beiarn og i sør mot Meløy. Kystriksveien passerer gjennom kommunen. Gildeskål kommune er vennskapskommune med Lodejnoje Pole i Leningrad oblast.

Geografi
Gildeskål er en kystkommune og består av både fastland og en rekke øyer. De største øyene er Sandhornøya, Sørarnøya, Nordarnøya, Fugløya, Fleina og Femris samt øygruppa Fleinvær (bl a Sørvær og Mevær). Fastlandet består av en strandslette som går over til fjellområder øst i kommunen. Innsjøen Fellvatnet ligger i kommunen.
Kommunesenteret er Inndyr.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Næringsliv
Tradisjonelt er kommunen en jordbruks- og fiskerikommune. I dag er havbruk største næring, med GIFAS på Inndyr og Salten N950 på Sørarnøy som største aktører, men også turisme samt private og offentlige servicetjenester viktige næringsveier. Forsvaret har en VLF-antennestasjon for kommunikasjon med ubåter i Novika . Det er steinbrudd på Mårnes. Ved Sundefjorddalselva ligger Sjøfossen kraftverk.

Kultur

Teologen og dikteren Elias Blix var fra Sandhornøya. Det arrangeres et Olsokstevne hvert år som blant annet hedrer Blix. 
I 2011 var det 175 år siden Elias Blix ble født, og i den forbindelse holdt Gildeskål kommune et stort jubileum med en rekke varierte kuturarrangementer flere steder i kommunen.

Kommunen er deltaker i Skulpturlandskap Nordland med kunstverket «Den glömda staden.»

Gildeskåls pitesamiske navn har noe av den samme betydningen som det lulesamiske navnet på Sørfold, begge har noe av det samme som start på navn: Oarjjelij, som deretter blir fulgt med en hovedåre i kommunen, i Gildeskål er dette Bájjdár, Beiarfjorden. Dette kan også ha noe å si om kommunens tidligere historie, da den engang har vært en del av Beiarn kommune. Sjøsamene har også hatt større virksomhet inne i Beiardalen og ute på Folda (Steigen), noe som vil ha påvirket kommunens navn fra å bare være Bájjdár til å være Oarjelih Bájjdár.

Tusenårssted
Gildeskål kirkested, som ligger ca. 3 km fra Inndyr sentrum, har to kirker og er kommunens tusenårssted. Den nyeste kirken er fra 1881, mens Gildeskål gamle kirke er ei steinkirke fra ca. 1130. Denne er omtalt som en av de viktigste steinkirkene i Nordland, blant «de fem store» fra norsk høymiddelalder (1150–1300). De andre fire finnes i Alstahaug, Herøy, Dønnes og Bodø (Bodin). Kirkestedet består også av prestegård, forpakterbolig, stall og fjøs.

Kjente personer fra Gildeskål
Elias Blix (1836-1902), teolog, statsråd og salmedikter
Michaloff Wigdehl (1856-1926), kunstmaler
Harald Sund (1876-1940), arkitekt
Oscar Sund (1884-1943), havforsker og zoolog
Haakon Sund (1894-1965), riksadvokat 1929-1940
Annemarta Borgen (1913-1988), forfatter
Leif Mevik (1930-2015), ambassadør
Vidar Helgesen (f. 1968), politiker (H), statsråd 2013-2018, med aner til Sandhornøya 
Birgitte Christensen (f. 1972), operasanger

Referanser

Eksterne lenker
  Gildeskål kommune
 Gildeskål kommunes hjemmeside
 Kommunefakta Gildeskål - Statistisk sentralbyrå
 Gildeskål - Store norske leksikon
 Gildeskål - turistinformasjon
 Fleina - ei øy i Gildeskål kommune
Grane

Grane (sørsamisk: Gaaloe) er en kommune i den sørlige delen av Helgeland i Nordland fylke. Kommunen grenser i nord mot Vefsn, i øst mot Hattfjelldal, i vest mot Bindal og Brønnøy, og i sør mot Røyrvik og Namsskogan i Trøndelag.

Trofors er administrasjonssted. Andre grender i kommunen er Majavatn, og Svenningdal.  Kommunen ligger i det sørsamiske området og berøres av tre reinbeitedistrikt, med Bindal/Kappfjell/Kolbotn som det største distriktet. Majavatn er og har vært et sentralt sted i forbindelse med reindrift og samiske tradisjoner.

Viktige næringsveier i kommunen er jordbruk,skogbruk, småindustri og treindusti, dominert av Norgesvinduet Svenningdal as. Det finnes i dag om lag ti reindriftsenheter i kommunen, og Grane er en av de viktigste reindriftskommunene i Nordland.

Europavei 6 og Nordlandsbanen passerer gjennom kommunen. Veiforbindelse til Hattfjelldal og Sverige samt Tosenvegen som starter i Vasselv og fører ut til kysten av Helgeland. Det er også etablert et løypenett for snøscooter med tilknytning til Vefsn og Hemnes i nord, Hattfjelldal og Sverige i øst og Namsskogan i sør.

Geografi
Store deler av kommunen består av skog – og fjellområder. Bjortjønnlimyrene naturreservat og deler av Børgefjell nasjonalpark ligger i kommunen. Ved Trofors møtes elvene Austervefsna og Svenningdalselva og danner vassdraget Vefsna.

Den største turistattraksjonen i Grane er Laksforsen i Vefsna, fossen ligger i overkant av 10 km. nord for Trofors.

Elver, fjell og vatn i Grane 
 Fiplingvatn
 Gåsvatnet
 Store Svenningsvatnet
 Vefsna
 Store Majavatnet
 Majaklumpen
 Kvigtinden

Historie
Grane var opprinnelig en del av Vefsn, men ble skilt ut som egen kommune i 1927. Under 2. verdenskrig ble flere personer skutt i forbindelse med Majavatn-affæren.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Grane bygdetun, som ligger på Gammelsagmaro like øst for Trofors sentrum. Bygdetunet er bygget opp av en rekke verneverdige bygninger som er hentet fra ulike deler av kommunen, og gjenreist her. Bygdetunet ble offisielt åpnet i 1998 og har en sentral plass i gjennomføringen av Granedagene, som arrangeres i midten av juni hvert år.

Fra Grane bygdetun er det opparbeidet tursti til fangstanlegget på Tromoan, der du finner en rekke fangstgroper fra yngre jernalder.

Kjente graneværinger
Gustav Kappfjell (1913-1999),  reineier, småbruker, forfatter og joiker
Anna Jacobsen (1924-2004), forkjemper for sørsamisk språk og kultur
Alf Granviken (f. 1932), generalløytnant
Per Joar Hansen (f. 1965), fotballtrener
Sigrid Brennhaug (f. 1970), vokalist
Marcus & Martinus (f. 2002), sangere

Referanser

Eksterne lenker
  Grane kommune
 Kommunefakta Grane - Statistisk sentralbyrå  
 Grane - Store norske leksikon
 Kultur i Grane på kart fra Kulturnett.no
Leirfjord

For artikkelen om fjorden kommunen er oppkalt etter, se Leirfjorden (Helgeland).
Leirfjord er en kommune på Helgeland i Nordland. Den grenser i øst til Hemnes, i øst og sør mot Vefsn og i sør mot Alstahaug. Utenfor kysten i vest ligger Dønna kommune, og nord for Ranfjorden ligger Nesna og Rana kommuner.

Geografi 
Leirfjord kommune strekker seg fra kysten av Helgeland og et stykke innover i landet. Den består av flere ulike grender som Fagervika, Reines, Ulvangen, Meisfjord, Hjartland, Leines, Leland, Leira, Kviting, Levang, Bardal og Sundøy. I øst danner fjellområdet Toven en naturlig grense mot Vefsn, med Nordtoven som det høyeste punktet i kommunen, 994,5 moh.

Grunnkretser 

Leirfjord er inndelt i 16 grunnkretser.

Folkemengde den 1. januar 2012 :

 Angersnes/Reines : 104
 Ulvang : 115
 Meisfjord/Løkås/Hjartland : 188
 Leines : 213
 Simsø/Moen : 99
 Leland/Tømmervik : 626
 Breiland : 38
 Nordnes/Tovås : 113
 Leira : 62
 Forsland/Kviting : 98
 Kjærstad/Lading : 92
 Sund/Hellesvik : 46
 Åkvik/Kvalnes : 56
 Fagervika : 38
 Levang : 99
 Bardal : 115

 Uoppgitt/uten bosted : 5

TOTALT : 2107

Administrativ historie 
Leirfjord ble utskilt som egen kommune fra den tidligere kommunen Stamnes den 1. juli 1915. Samtidig fikk Stamnes det nye navnet Sandnessjøen. Ved splittelsen hadde Leirfjord 2 003 innbyggere, mens Sandnessjøen kommune hadde 1 059 innbyggere. I 1945 ble deretter en del av Nesna (26 innbyggere) innlemmet i Leirfjord.

Ved kommunereformen den 1. januar 1964 ble resten av Nesnas område sør for Ranfjorden (580 innbyggere), og området på øya Alsten i Tjøtta kommune (180 innbyggere) slått sammen med Leirfjord kommune, som på dette tidspunktet hadde 1 936 innbyggere.

Politikk

Se også 
 Kommunestyrevalg i Leirfjord

Kommunestyrevalget 2019

Næringsliv 
Hovednæringer er landbruk, fiskeforedling og servicenæringer. Korte avstander til Sandnessjøen, Mosjøen, Nesna og Hemnesberget gjør at mange pendler til arbeid utenfor kommunen. Kystriksveien passerer gjennom Leirfjord.

Kultur 
Kommunen er deltaker i Skulpturlandskap Nordland med skulpturen «Omkring» laget av Waltercio Caldas. Leirfjord Bygdesamlinger har samlinger flere steder i kommunen. Forfatter og lyriker Birger Jåstad (1904–1984) bidro til lokale ungdomslag og historielaget.

Kjente personer fra Leirfjord
Lars Jåstad (1871-1926), forfatter
Birger Jåstad (1904-1984), barnebokforfatter
Helge O. Larsen, (1951-2012), rektor og professor
Anita Paula Johansen (f. 1966), leder av Norsk Arbeidsmandsforbund fra 2019
Tove Linnea Brandvik (f. 1968), organisasjonskvinne, politiker (Ap)

Referanser

Litteratur 
 Dag Juvkam: Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen, Statistisk sentralbyrå, rapport 99/3, 1999

Eksterne lenker 
  Leirfjord kommune
 Kommunefakta Leirfjord - Statistisk sentralbyrå 
 Leirfjord - Store norske leksikon
 Bergh-brygga og gammelskolen i Leirfjord - visithelgeland.com

 
Personer fra Leirfjord kommune
Moskenes

Moskenes er en kommune i Lofoten i Nordland og ligger på den sørlige delen av Moskenesøya. I kommunen finnes flere fiskevær som Hamnøy, Sakrisøy, Reine, Moskenes, Sørvågen, Tind og Å.

Natur og geografi

Moskenes kommune dekkes om lag 80 % av gammelt arkeisk grunnfjell av inntil 2 500 millioner års alder, bestående for det meste av båndgneis og migmatitt. Mange av formasjonene har fått senere forkastninger og strekk. Sør for grunnfjellsstrukturene finner vi et lite felt av paleo-proterozoisk glimmergneis som er 1 870 – 1 770 millioner år gammel, men kanskje inntil 2 100 millioner år. Disse strukturene består også av grafittskifer og marmor, med innslag av jern, kvarts og mørk brungul feltspat. Det avsluttes helt sør på øya av et smalt felt av gabbro, dioritt og anortositt, inntil 2 500 millioner år gamle men ofte atskillig yngre.

Moskenes har ikke noe av det paleo-proterozoiske grunnfjellet som ellers er så vanlig i Lofoten. I havet utenfor Lofoten og Vesterålen er derimot grunnfjellet på havbunnen dekket av yngre sedimenter.

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted heter «Blåøyet» og er laget av kunstneren Jan Wanggaard, og sto ferdig i 2005. Kunstneren har blant annet skrevet om prosjektet at «Blåøyet» ligger som et geografisk midtpunkt i kommunen, hvor alle innbyggerne kan møtes på «nøytral» grunn. Det er et naturlig vendepunkt for turgåere langs veien fra øst og vest i kommunen og et flott utsiktspunkt imot hav og fjell. Hensikten var å skape et sted som gir naturlig opplevelse av beskyttelse mot vind og vær, hvor den fysiske utformingen ikke er prangende men samtidig identifiserbar og skaper et egnet rom for kommunikasjon og tilfeldig samvær. Amfiløsningen er en utprøvd form og er også egnet for opptredener/taler i liten målestokk.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Administrativ historie
Moskenes kommune omfattet i utgangspunktet både dagens Moskenes og Flakstad kommuner. Flakstad ble utskilt fra Moskenes som egen kommune 1. juli 1916. Gjenværende Moskenes kommune hadde da 1306 innbyggere. 1. januar 1964 ble Moskenes og Flakstad slått sammen igjen til nye Moskenes kommune. Moskenes hadde før sammenslåingen 2001 innbyggere. 1. januar 1976 ble Flakstad utskilt fra Moskenes igjen. Etter delingen hadde Moskenes 1705 innbyggere.

Kjente moskenesværinger
Birger Eriksen (1875-1958), oberst – senket «Blücher» ved Oscarsborg 1940
Rolv Thesen (1896-1966), litteraturforsker og forfatter
Cato Sverdrup (1896-1948), væreier og stortingsrepresentant (H) 1937-1948
Sigurd Lund Hamran (1902-1977), stortingsrepresentant (Ap) 1954-1969
Hartvig Sverdrup (1914-1988), væreier og offiser
Herman Bendixen (1919-1977), bildekunstner
Mariette Korsrud (f. 1948), politiker (Ap), fylkesordfører i Nordland 2007-2011
Lillian Hansen (f. 1957), ordfører (Ap) 2003-2007, stortingsrepresentant 2009-2013
Hans-Erik Dyvik Husby (1972-2021), musiker og skuespiller

Referanser

Eksterne lenker
 Moskenes kommunes offisielle nettsted
 Kommunefakta Moskenes - Statistisk sentralbyrå
 Moskenes - Store norske leksikon
 Moskenes - Visit Lofoten
 Moskenes - Nasjonale turistveger

 
Fergesteder i Nordland
Fiskevær i Nordland
Nesna

Nesna er en kommune på Helgeland i Nordland. Den grenser i øst mot Rana og i nord  Lurøy, i sør Leirfjord og i vest til Dønna. 

Kommunen består av tettstedet Nesna, øyene Hugla, Handnesøya og Tomma. Det høyeste punktet i kommunen er Tomskjevelen på Tomma, 921,7 meter over havet.

Historie 

Ved opprettelsen av Dønna kommune i 1962 ble Nesnas del av øya Løkta overført til Dønna, og den vestlige delen av øya Tomma ble overført til Nesna. Ved kommunereformen i 1964 ble de delene av Nesna som lå rundt indre del av Sjona, overført til den nye storkommunen Rana. Et område på sørsiden av Ranfjorden med bygdene Levang og Bardal, ble overført til Leirfjord kommune.

I forbindelse med drift av handelshus ble det opprettet flere brygger.

Tusenårstrær er plantet flere steder i kommunen, blant annet ved Nesna kirke.

Dikterprestens innflytelse 
Dikterpresten Petter Dass bodde mesteparten av sitt liv på Nesna og det var her han skrev mange av sine største verk. Blant annet Nordlands trompet.

Politikk 
 Se også Kommunestyrevalg i Nesna.

Kommunestyrevalget 2019

Samferdsel 
Kystriksveien passerer gjennom kommunen, med Ferjesambandet Levang–Nesna. Mellom tettstedet og Hugla, Handnesøya og Tomma går ferjesambandet Nesna–Nesnaøyene

Hurtigruten har daglige anløp - nordgående ved 05.30-tiden og sørgående ved 11-tiden. Nordlandsekspressen mellom Bodø og Sandnessjøen anløper Nesna.

Zahlbrygga ble valgt til tusenårssted.

Næringsliv 
Ved halvøya Skogsøy ligger Westcon Helgelands (tidligere Helgeland Sveiseindustri) produksjonslokaler.

Utdanning 
På Nesna ligger avdeling av Nord universitet, tidligere Høgskolen i Nesna, og Kvinneuniversitetet Norden. På tettstedet ligger også en videregående skole, Kristen videregående skole – Nordland.

Kommunen har en barneskole og ungdomsskole på tettstedet Nesna. I tillegg består Nesnaøyenes oppvekstsenter av en grunnskole på Tomma. Hugla og Handnesøya. De to sistnevnte har ikke skoler i dag. Barn fra Hugla reiser til Nesna, mens de på Handesøya reiser til Tomma.

Kultur 
Det lokalhistoriske museet er en avdeling av Helgeland Museum.

Folk fra Nesna 
 Nesnas ordførere
 Johan Augustinussen (1808-1888), stortingsrepresentant
 Lars Aagaard Meyer (1831-1909), handelsmann
 Ivar Anton Ivarsen Mehus (1849-1934), stortingsrepresentant (V)
 Kristian Pedersen Tønder (1860-1934), politiker (Ap), teolog og redaktør 
 Birger Fredrik Motzfeldt (1898-1987), generalløytnant, sjef for Luftforsvaret 1955-1960
 Finn Ravndal (f. 1942), professori i fysikk ved UiO
 Ida Maria (f. 1984), sanger, artist  
 Emil Meek (f. 1988), kampsportutøver 
 Ulrik Berglann (1992), fotballspiller

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Nesna kommunes hjemmeside
 Kommunefakta Nesna - Statistisk sentralbyrå
 Nesna - Store norske leksikon
 Nesna og Nesnaøyene - visithelgeland.com
 Velg Nesna
 Nord universitet Nesna
 Kristen videregående skole Nordland

 
Personer fra Nesna kommune
Rødøy

Rødøy (sørsamisk: Raavta) er en kommune på Helgeland i Nordland. Kommunen omfatter den nordvestligste delen av Helgelandskysten, og grenser i nord mot landskapet Salten. Rødøy herred ble opprettet 1. januar 1838. Den 1. januar 1884 ble Meløy skilt ut fra Rødøy som et eget herred, og Meløy regnes i dag som den nordligste kommunen i Helgeland.

Den grenser i nord mot Meløy, i øst mot Rana, i sør mot Lurøy, og i sørvest mot Træna. Rødøy tilhører Sør-Hålogaland bispedømme og Nord-Helgeland prosti. Rødøy er underlagt Salten politidistrikt, men ble fra 1. januar 2005 overført til Rana tingrett. Hovednæringer er jordbruk, fiske og fiskeoppdrett.

Geografi 
Rødøy kommune omfatter den nordvestlige delen av Helgelandskysten, og innbefatter Tjongsfjorden, Værangfjorden, Melfjorden med sidefjordene Nordfjorden og Sørfjorden.

Den sørvestlige delen av Svartisen og deler av Saltfjellet-Svartisen nasjonalpark ligger i kommunens østlige del.

Rødøy kommune består av omkring 1000 øyer, holmer og skjær. Ytterpunktet er øya Myken, med kommunens Fotefar mot nord-plass Myken Fyr. 

Rødøya (8 km²) er kjent for det karakteristiske fjellet Rødøyløva (440 meter over havet). Rødøyløva består av rødlig serpentin. Sett fra skipsleia ligner den en mektig sfinks eller løve.

De karakteristiske fjellene Hestmannen (571 moh) og Blokktinden (1032 moh) ligger også i Rødøy kommune.

Andre større øyer i kommunen er Gjerdøya, Rangsundøya, Sundøya, Storselsøy og Nordnesøy.

To av øyene er delt mellom Rødøy og Lurøy kommuner, disse har forskjellige navn: Storselsøy/ Hestmona og Nordnesøy/ Sørnesøy. I Rødøy ligger også Esvikhatten naturreservat.

Fjorder 
Tjongsfjorden
Nordfjorden
Melfjorden
Sørfjorden

Historie
Rødøy ligger midt i Nordlandsleia og har en lang og begivenhetsrik historie. Raudeyar er nevnt som eget skipreide allerede tidlig i middelalderen og var ett av tre prestegjeld på Helgeland. Senere i middelalderen var Helgeland delt i to halvfylker; Herøy og Rødøy.

Nabokommunen Meløy og Rødøy var samlet administrativt inntil 1884; tidlige referanser til Rødø herred inkluderer normalt også Meløy.

Severdigheter

Polarsirkelen, ved Navarskaftet ()
Myken fyr
Selsøyvik gamle handelssted
Falch gamle handelssted
Båtmotorsamling på Nordvernes
Rødøy kirke
Svartisen
Sagnfjell, mest kjent Hestmannen og Rødøyløva
Klokkergården

Kjente personer fra Rødøy kommune
Peder Christian Hersleb Kjerschow (1786-1866), biskop i Bjørgvin
Gustav Strømsvik (1901-1983), sjømann og arkeolog  
Hjalmar Andersen (1923-2013), skøyteløper, OL-mester
Harry Danielsen (1936-2011), stortingsrepresentant (H) 1981-1985
Odd Sigvald Olsen (1938-2017), forretningsmann
Hans Olav  Lahlum (f. 1974), forfatter og politiker (SV)

Referanser

Se også
Liste over Rødøys ordførere
Kommunestyrevalg i Rødøy

Eksterne lenker
 Rødøy kommune - offisielt nettsted
 Kommunefakta Rødøy - Statistisk sentralbyrå 
 Rødøy - Store norske leksikon
 Lokalveiviseren for Rødøy
 Selsøyvik Gamle Handelssted - selsøyvik.no
 Kongebesøket 2008 - selsøyvik.no