alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Fylkesvei 7902

Fylkesvei 7902 går mellom Kantornes i Balsfjord og Sørbotn i Tromsø kommuner. Veien følger østsiden av Balsfjorden til Andersdal og videre langs sørsiden av Ramfjorden til Sørbotn. Veien er 40,2 km lang.

Isbergantunnelen og tilstøtende vei er et rassikringstiltak, åpnet 10. august 2007.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 294 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

 Isbergantunnelen (595 m)

Andersdal

Referanser

Kilder 
 Vegvesenets vegkart 
 Kartverkets norgeskart

Eksterne lenker 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Balsfjord
Veier i Tromsø
FORUT

FORUT, Solidaritetsaksjon for utvikling, er en organisasjon som har som formål å medvirke til sosial mobilisering av fattige og undertrykte i deres kamp for bedre levekår og grunnleggende menneskerettigheter, gjennom bistandstiltak, holdningsskapende virksomhet og politisk bevisstgjøring. FORUTs eierorganisasjoner er Juvente, IOGT og JUBA. FORUT ble stiftet i 1981 blant annet for å overta og drifte videre et bistandsprosjekt Norges Godtemplar Ungdomsforbund (i dag Juvente) hadde drevet på Sri Lanka siden 1960-tallet. FORUT har på grunn av sin bakgrunn et særlig fokus på rusmidler som et hinder for utvikling, og jobber blant annet for å begrense alkoholindustriens innflytelse over lovprosesser i utviklingsland.

Organisasjonen har sitt hovedkontor på Gjøvik og et avdelingskontor i Oslo. FORUT inngikk i 2019 en femårig samarbeidsavtale med Norad som sikrer finansiering av langsiktige prosjekter med 154 000 000 kroner i avtaleperioden.

I en gjennomgang av FORUTs bruk av de norske bistandspengene gjennomført av Norad, ble det konkludert med at FORUT driver god og effektiv bistand, men at organisasjonen har for mange temaer, og at organisasjonen derfor bør redusere antallet tematiske områder.

Prosjektland
FORUT arbeider gjennom partnerorganisasjoner i seks land i Asia og Afrika:
India
Malawi
Nepal
Sierra Leone
Sri Lanka
 Zambia

Arbeid og aktiviteter

Alcohol, drugs and development (ADD) 
Gjennom ADD-programmet driver FORUT med virksomhet på tre nivåer. På det lokale nivået arbeider organisasjonen med forebygging av rusmiddelskader, nasjonalt arbeides det med politikk og kunnskapsutvikling og internasjonalt med nettverksbygging og lobbyvirksomhet.

FORUTs barneaksjon
FORUTs barneaksjon er et pedagogisk opplegg for barnehager, barneskole og SFO, som fokuserer på at barn i Norge skal lære om barn i andre land. Barneaksjonen ble først gang tilbudt barnehager i 1988, og har siden vært gjennomført årlig. Gjennom opplegget blir barn kjent med et barn fra et av FORUTs prosjektland. Aksjonen har knyttet til seg ulike artister som har gitt ut musikk for aksjonen, deriblant Geirr Lystrup, Maj Britt Andersen, Roger Græsberg og Bonanza Kids, Gaute Ormåsen og Klaus Sonstad. I toppåret 2010 deltok 1700 skoler og barnehager.

Skoleløpet
FORUT Skoleløpet er et opplegg for en undervisningstime og en aktivitetsøkt. Gjennom det pedagogiske materiellet lærer elevene om FNs bærekraftsmål, bistand og FORUTs utviklingsarbeid. Før selve løpet skaffer elevene seg «sponsor(er)» som støtter FORUT med et selvvalgt beløp per runde eleven gjennomfører, eller et fast beløp. Skolen kan også samarbeide med lokalt næringsliv om en sponsoravtale.

Eierorganisasjonene
 Juvente
 IOGT i Norge
 JUBA

Referanser

Eksterne lenker 
 
 ADD Resources

Norske humanitære organisasjoner
Humanitære hjelpeorganisasjoner
Juvente
Etableringer i 1981
Mandal tingrett

Mandal tingrett var en tingrett i Vest-Agder. Den ble opprettet som Mandal sorenskriveri omtrent ved århundreskiftet 1600. Inntil 1681 var Mandal sorenskriverembete delt i et østre distrikt, som besto av tinglagene Ve (senere Odde) og Klepland (senere Høllen), og et vestre distrikt bestående av Kaddeland (senere Leirkjær) tinglag. Siden har Mandal sorenskriverdistrikt gjennomgått flere større og mindre administrative endringer. Øydne tinglag (Bjelland og Grindheim) ble overført fra Lyngdal sorenskriveri til Mandal ved kongelig resolusjon 12. juli 1856. Videre ble også tinglagene Nordre Undal og Søndre Undal overført fra Lyngdal ved kongelig resolusjon 14. juli 1859. Samtidig ble tinglagene Odde og Høllen skilt ut fra Mandal som et eget sorenskriverembete. Dette ble Torridal sorenskriveri. Åseral tinglag ble ved kongelig resolusjon 3. august 1880 overført fra Setesdal sorenskriveri. 

Mandals Sorenskriveri endret navn til Mandal tingrett 1. januar 1992. Mandal tingrett ble nedlagt 1. januar 2004 og oppgavene overført til Kristiansand tingrett.

Arkiv 
Arkivet etter Mandal tingrett, tidligere Mandal sorenskriveri, er avlevert i to omganger til Statsarkivet i Kristiansand. Arkivet har et omfang på 181 hyllemeter.

Eksterne lenker 
 Arkivkatalog for Mandal sorenskriveri hos Statsarkivet i Kristiansand
 Skannede pantebøker fra Mandal sorenskriveri hos Digitalarkivet
 Skannede skifteprotokoller og dødsfallsprotokoller fra Mandal sorenskriveri hos Digitalarkivet
 Skannede tingbøker og ekstrarettsprotokoller fra Mandal sorenskriveri hos Digitalarkivet

Sorenskrivere i Mandal

Kilder
 
 Statsarkivet i Kristiansand, arkivkatalog for Mandal sorenskriveri.

Tidligere norske domstoler
Sorenskriverier i Norge
Mandal
Myndigheter i Vest-Agder
Opphør i 2004
Magnus Kleppe

Magnus Kleppe (født 4. juli 1965) er en tidligere norsk lengdehopper, friidrettstrener og lærer. Han representerte Gloppen FIL. Kleppe er lærer og bosatt i Bergen, hvor han også har vært trener for klubben IL Gular. I 2014 etablert han Fyllingen Friidrett sammen med sin kone, førsteamanuensis, Hilde Stokvold Gundersen, som et tilbud under allianseklubben Fyllingen Idrettslag

Hans personlige rekord i lengdehopp er 7,40 meter, noe som plasserer ham på delt 36.-plass på norgesstatistikken. Rekorden blei satt NM i friidrett 2. august 1991 på Fana stadion. Hoppet gav bronsemedalje. Kleppe har også levert gode resultater på andre friidrettsøvelser og løp 100 meter på 10,97 sek i 1997 og 22,26 sek på 200 meter i 1996, og hoppet 14,30 meter i tresteg i 1991 og 1,96 meter i høydehopp i 1993. 

I sin periode som trener for IL Gular ble Kleppe kjent for samarbeidet med lengdehopper og fire ganger norsk mester, Thomas Mellin-Olsen.

NM-medaljer

Referanser

Se også 
 Liste over kjente personer fra Gloppen kommune
 Liste over kjente elever ved Firda videregående skole

Kilder 
 Medaljevinnere i norske seniormesterskap – lengde (Friidrett.no)
 Statistikk, lengde menn gjennom alle tider – per 1. januar 2007 (Friidrett.no)

Norske lengdehoppere
Norske friidrettstrenere
Norske pedagoger
Friidrettsutøvere for Gloppen FIL
Personer fra Gloppen kommune
Harald Vikne

Harald Vikne (født 11. mai 1969) er en tidligere norsk lengdehopper. Han representerte Tønsberg FIK.
 
Hans personlige rekord er 7,30 meter, noe som plasserer ham på delt 61.-plass på norgesstatistikken gjennom alle tider. Rekorden blei satt 2. juni 1990 på Øyestad.

Medaljer i norske mesterskap 
 Bronse i 1989
 Gull innendørs NM mangekamp, februar 1990 i Drammen
 Sølv i tikamp, juni 1990 i Øyestad

Kilder 
 Medaljevinnere i norske seniormesterskap – lengde (Friidrett.no)
 Statistikk, lengde menn gjennom alle tider – per 1. januar 2007 (Friidrett.no)

Norske lengdehoppere
Fødsler i 1969
Einar Sagli

Einar Sagli (født 30. september 1958) er en norsk pensjonert politimann og tidligere sprinter og lengdehopper. Han representerte IK Tjalve.

Hans personlige rekord i lengde er 7,73 meter, noe som plasserer ham på 10.-plass på norgesstatistikken gjennom alle tider. Rekorden ble satt 14. juli 1984 i Grimstad. Han mottok kongepokalen etter NM i 1985.

En av hans sønner, Jon-Erik Sagli, er også på norgesstatistikken med et hopp på 6,97 meter.

Medaljer i norske mesterskap

Hovudverneombud i Politiets utlendingsenhet (PU) og varsler mot økonomisk ukultur

I 2015 var han hovudverneombud i Politiets utlendingsenhet (PU) og varsler. Han sendte varslingsbrev til ledelsen om organisasjonen har mistet kontroll 
på overtidsføringen, og at ledere ved avdelingen skrev overtid for enorme beløp på Tøyen. Pengestrømmen til PU hadde økt mye i forbindelse med tilstrømmingen av asylsøkere til Norge dette året, og han mente at organisasjonen hadde mistet kontroll på overtidsføringen. Sagli hadde tidligere vært varsler ved andre deler i organisasjonen og opplevde sin karriere stoppet på grunn av det. 
Saken er fortsatt under gransking og Arbeidstilsynet har åpnet tilsynssak.

Se også 
 Mestvinnende utøvere i NM i friidrett

Referanser

Kilder 
 Statistikk, lengde menn gjennom alle tider – per 1. januar 2007 (Friidrett.no)

Norske politifolk
Norske lengdehoppere
Norske sprintere
Kongepokalvinnere i friidrett
Norgesmestere i friidrett
Fødsler i 1962
Varslere (arbeidsliv)
Friidrettsutøvere for IK Tjalve
Photo Booth

Photo Booth er et dataprogram for å ta bilder og video, laget av Apple.

Photo Booth ble lansert i september 2005, samtidig som iMac-serien begynte å bli levert med nettkameraet iSight. Siden har Photo Booth fulgt med alle Mac-er som har iSigth-kamera.

I tillegg til å ta bilder og videoer med programmet, kan man kan også legge på effekter og egne bakgrunner (bluescreen).

Effekter 
Fargeeffekter
Sort hvitt
Sepia
Pop kunst
Tegneserie
Varmefølsomt kamera
Fargebliant
Glød
Røntgen
Speileffekter
Speiling
Bul
Virvel
Lystunnel
Bulk
Klem
Strekk
Fish Eye

Apple-programvare
Foto-programmer
Rockefeller-stiftelsen

Rockefeller-stiftelsen (Rockefeller Foundation) er en fremtrendende filantropisk organisasjon som er basert i New York. Stiftelsen ble grunnlagt av John D. Rockefeller, sammen med sønnen John D. Rockefeller jr. og hans viktigste forretningsmessige og filantropiske veileder Frederick T. Gates i New York i 1913.

I 1949 startet de et program for internasjonale fellowships for å utdanne vitenskapsmenn ved de ledende universitetene i verden på postdoktor-nivå, såkalte Rockefeller fellowships.

Bevilgninger til Norge 
 Institutt for teoretisk astrofysikk / Svein Rosseland
 Økonomisk institutt / Ragnar Frisch
 Statens institutt for folkehelsen

Organisasjoner fra USA
Veldedige og allmennyttige organisasjoner
Stiftelser
Etableringer i 1913
Thomissøns salmebok

Den danske Psalmebog (Thomissøns salmebok) ble utgitt i Danmark og fikk kongelig autorisasjon i 1569.

Salmebokas originale tittel er «Den danske Psalmebog, met mange Christelige Psalmer, Ordentlig tilsammenset, formeret oc forbedret. Aff Hans Thomissøn». Den ble utgitt av Lorenz Benedict, København 1569.

Thomissøns salmebok ble den eneste tillatte salmeboka i Danmark-Norge, siden den fikk kongelig autorisasjon. Kirkene skulle heretter ha den liggende på alteret.

Hans Thomissøn var landets ledende salmeekspert og han hadde oversatt en god del salmer fra tysk til dansk. Da han i 1561 ble sogneprest i Vor Frue kirke i København begynte han på arbeidet som varte i åtte år. Salmeboka ble reformasjonstidens viktigste salmebok.

Melodiene til Hans Thomissøns salmebok kom på trykk i 1573 ved Niels Jespersens Graduale.

Salmeboka hadde 269 salmer, og mange av dem er kjent i vår tid, f. eks.:

 Alene Gud i himmerik
 Krist stod opp av døde
 Vår Gud han er så fast en borg
 Et lite barn så lystelig
 La det klinge sødt i sky
 Julen har englelyd
 Lovet være du Jesus Krist
 Nå ber vi Gud den Helligånd
 Av dypest nød jeg rope må
 Min sjel, nu lover Herren
 O du Guds lam uskyldig

Eksterne lenker 
Faksimileutgave av Hans Thomissøns salmebok

Salmebøker
Bøker fra 1569
Hans Woellke

Hans Otto Woellke (født 18. februar 1911 Bischofburg i Østpreussen, død 22. mars 1943 ved Minsk) var en tysk friidrettutøver som vant kulestøt under OL 1936 i Berlin.

Han ble også europamester i kulestøt i 1938. 

Under annen verdenskrig var han Hauptmann i Schutzpolizei i et regiment Ordnungspolizei i Guba i Hviterussland. Han døde som følge av en trefning mot partisaner ved Khatyn (ikke å forveksle med Katyn). Han ble da posthumt utnevnt til major i Schutzpolizei av Adolf Hitler og Heinrich Himmler.

OL-medaljer 
 1936  Berlin -  Gull i friidrett, kulestøt

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Olsztyn fylke
Tyske kulestøtere
Olympiske mestere for Tyskland
EM-bronsemedaljevinnere i friidrett for Tyskland
Medaljevinnere under Sommer-OL 1936
Deltakere for Tyskland under Sommer-OL 1936
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1936
Deltakere for Tyskland under EM i friidrett 1938
Ulf Timmermann

Ulf Timmermann (født 1. november 1962 i Berlin) er en tidligere tysk friidrettsutøver.

Timmermann tilhørte verdenseliten i kulestøt i 1980-årene. Han satte flere verdensrekorder i løpet av karrieren. Foran OL 1988 i Seoul støtte han 23,06 m, og ble dermed tidenes første kulestøter som passerte 23-metersgrensen. Han var dermed storfavoritt til å vinne OL-gullet i kulestøt, og han innfridde favorittstempelet i Seoul.

OL-medaljer 
  1988  Seoul - Gull i friidrett, kulestøt, herrer  Øst-Tyskland

Eksterne lenker 
 

Tyske kulestøtere
Olympiske mestere for Øst-Tyskland
Medaljevinnere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Øst-Tyskland under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Tyskland under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Europamestere i friidrett
Personer fra Berlin
Deltakere for Øst-Tyskland under VM i friidrett 1983
Fødsler i 1962
Deltakere for Øst-Tyskland under EM i friidrett 1990
Deltakere for Øst-Tyskland under EM i friidrett 1986
Verdensrekordsettere i friidrett
Verdensmestere i friidrett
Verdensmestere i friidrett innendørs
Europamestere i friidrett innendørs
Finn Øien

Finn Øien (født 2. november 1912, død 27. januar 2006) var grunnleggeren av Bedriftsøkonomisk Institutt (Handelshøyskolen BI).

I 1928 startet Øien som volontør hos Mustad & Søn. Etter tre år begynte han på gymnaset, før han i 1932 til 1936 tok realfagstudier. Fra 1936 til 1941 arbeidet Øien blant annet som lektor i fysikk og matematikk ved Trondheim katedralskole og som overlærer ved Trondhjems Handelsgymnasium. 1. juni 1943 etablerte han aksjeselskapet Bedriftsøkonomisk Institutt sammen med Jens Rosef. Frem til 1975 arbeidet Øien som rektor ved BI, og etter det satt han som styreformann ved skolen i en årrekke. Han deltok også ved åpningen av Handelshøyskolen BI i Nydalen i august 2005, hvor han har fått et eget auditorium oppkalt etter seg.

Referanser 

Rektorer ved Handelshøyskolen BI
Fort Dearborn

Fort Dearborn var et viktig militært støttepunkt ved utløpet av Chicagoelven. Fortet hadde som oppgave å beskytte amerikanske nybyggere, tropper og interesser. 

Fortet ble oppkalt etter medlem av Representantenes hus og krigsminister da fortet ble bygget i 1803, Henry Dearborn. Byggingen ble gjennomført av rundt 40 amerikanske soldater under ledelse av kaptein John Whistler. 

Fortet hadde militær betydning fram til 1837, bortsett fra årene 1812 til 1816 da det stod nedbrent etter Fort Dearborn-massakren 15. august 1812. 

Alt som var bevart av Fort Dearborn forsvant i bybrannen i Chicago i 1871. 

Området hvor fortet stod er i dag krysset mellom Michigan Avenue og Wacker Drive, og dette ble i 1971 et Chicago Landmark og markert med minneplakett om markeringer i vei/fortau.

Byggverk i Chicago
Illinois' historie
Festninger i USA
1812-krigen
Bosniere i Norge

Bosniere i Norge utgjør en gruppe på ca. 17 000 innbyggere som stammer fra Bosnia-Hercegovina (2014). Dette gjør bosnierne til den åttende største gruppen innvandrere i Norge. De fleste kom i løpet av Bosnia-krigen fra 1992 til 1995, og mange kom som familier.

Alderssammensetningen i innvandrergruppen ligner i stor grad på alderssammensetningen i hele befolkningen i Norge. Familiestrukturen er stabil, 66% av de voksne bor sammen som par, noe som er høyere enn i befolkningen forøvrig. Ekteskap blant bosniere inngås i stor grad med andre norsk-bosniere, flere andre innvandrergrupper finner sin ektefelle utenfor Norge. Bosniske kvinner får omtrent like mange barn (2,0) som gjennomsnittet i Norge.

Bosnierne bor over hele Norge, og bare 13% bor i Oslo. Ingen bydel i Oslo har påfallende større tetthet av bosniere. De kommunene med relativt flest bosniere er Ørskog, Lyngdal, Sarpsborg og Tolga. Bosniere er godt integrert, med høy deltagelse i utdanning, høy sysselsetting og liten andel sysselsatte i «typiske innvandrernæringer».

Ettersom Bosnia-Hercegovina ikke ble en selvstendig stat før i 1992, er det ikke like enkelt å telle hvorvidt det kom flyktninger fra det samme området før 1992. Det var imidlertid en jevn strøm av gjestearbeidere fra daværende Jugoslavia gjennom 60- og 70-tallet. I 1976 var det 1735 innvandrere fra Jugoslavia i Norge, noe som gjorde gruppen til den nest største ikkevestlige innvandrergruppen, bak pakistanere, men foran tyrkere. Pr 2006 utgjorde innvandrere fra hele det tidligere Jugoslavia 33 750 personer, noe som gjør det til den største innvandrergruppen, sett under ett. De fleste kommer nå som arbeidsinnvandrere.

Kjente norsk-bosniere 
 journalist/programleder Leo Ajkic
 Emir fra rapgruppen Emire og Lillebror
 Fotballspiller Zlatko Tripic
 Imam og tidligere leder for Islamsk råd Norge Senaid Kobilica

Se også 
 Bosnjaker

Referanser 

Etniske grupper i Norge
Romuald Klim

Romuald Iosifovitsj Klim, hviterussisk Рамуальд Іосіфавіч Клім - Ramuald Iosifavitsj Klim (russisk Ромуальд Иосифович Клим, født 25. mai 1933, død 28. mai 2011) var en hviterussisk sleggekaster som representerte Sovjetunionen. Karrierens høydepunkt var OL-gullet fra Tokyo i 1964. Han har flere medaljer fra internasjonale mesterskap, og satte også en ny verdensrekord i løpet av karrieren. 

Klim ble ikke tatt ut på landslaget før i 1963, da han var 30 år gammel.

Mesterskapsmedaljer 
 OL 1964 i Tokyo: gull med 69,74 m foran Gyula Zsivótzky og Uwe Beyer
 EM 1966 i Budapest: gull med 70,02 m foran Gyula Zsivótzky og Uwe Beyer
 OL 1968 i Mexico by: sølv med 73,28 m, slått av Gyula Zsivótzky
 EM 1969 i Athen: sølv med 72,74 m, slått av Anatolij Bondartsjuk

Den 13. juni 1969 satte Klim ny verdensrekord i slegge med 74,52 m under et stevne i Budapest. Rekorden ble imidlertid bare stående i tre måneder, til Anatolij Bondartsjuk vant EM-gull på ny verdensrekord.

OL-medaljer 
 1964  Tokyo  -  Gull i friidrett, sleggekast  Sovjetunionen
 1968  Mexico by  -  Sølv i friidrett, sleggekast  Sovjetunionen

Referanser

Eksterne lenker 
 

Sovjetiske sleggekastere
Belarusiske sleggekastere
Olympiske mestere for Sovjetunionen
Olympiske mestere i sleggekast
Europamestere i friidrett for Sovjetunionen
Medaljevinnere under Sommer-OL 1964
Deltakere for Sovjetunionen under Sommer-OL 1964
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1964
Medaljevinnere under Sommer-OL 1968
Deltakere for Sovjetunionen under Sommer-OL 1968
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1968
Deltakere for Sovjetunionen under EM i friidrett 1966
Deltakere for Sovjetunionen under EM i friidrett 1969
Personer fra Njazvisj rajon
Multimodalitet

Multimodalitet betegner meningsskaping gjennom en kombinasjon av to eller flere typer tegnsystemer. Termen betyr "på mange måter". En modalitet er altså en måte å skape mening på; en ressurs for kommunikasjon. 

Multimodalitet står i motsetning til ideen om "monomodalitet" som lenger har preget vesten, især i skole og akademia. Kommunikasjon har blitt behandlet som om å involere kun ett tegnsystem, som hvert har sin egen disiplin: Språkvitenskapen studerer språk, musikkvitenskapen studerer musikk, i geste-studier i psykologi studeres kroppsspråk osv. Dagens kommunikasjonsformer, særlig som følge av utviklingen innen web-teknologi, har fremkalt en bevissthet om at ulike typer tegnsystemer virker sammen i kommunikasjon.

Multimodale tekster benevnes i det nåværende læreplanverket for skolen, kunnskapsløftet, for "sammensatte tekster". I samtidens tekstkultur er multimodale, eller sammensatte tekster å finne over alt: I reklameannonser, avisartikler, bildebøker, SMS-meldinger og lærebøker så vel som i matoppskrifter og julekort er visuelle bilder en integrert del av måten vi skaper og formidler mening på. I musikkvideoer og reklamefilmer er også det auditive sentrale elementer. 

Multimodalitet har det siste tiåret fått stor oppmerksom i språkvitenskapelig og semiotisk forskning. Sentrale teoriutviklere har vært Gunther Kress og Theo van Leeuwen. 

Kommunikasjon
Pollpryd

Pollpryd (Codium fragile) er mørkegrønn til grågrønn alge og har om lag 0,5 – 1 cm tykke greiner, som kjennes ut som en svamp når du trykker på dem.

Utseende 
Pollpryd danner dusker av myke greiner som er lite forgreinede (med tvegreinede forgreininger) og gjerne 20-30 centimeter lange. På farge er de mørkgrønne, og de kjennes myke, bøyelige og svampaktige.

Levevis 
Arten vokser på grunt vann på hardbunn.

Uvanlig vevsstruktur 
Vevet langs ytterkanten av skuddene har en uvanlig struktur som nærmest er en mellomting mellom en encellet og flercellet organisme. Som flercellede organismer har den tallrike cellekjerner, men de enkelte cellene er ikke klart avgrenset fra hverandre, men danner flerkjernede kjempeceller som er opptil 1,2 millimeter lange. Arten har separate hann- og hunnplanter, og mangler et separat sporofyttstadium.

Utbredelse 
Arten stammer egentlig fra Stillehavet nær Japan, men har blitt innført til det nordlige Atlanterhavet der den har spredt seg mye. Den er nå svært vanlig langs norskekysten. Det finnes også en form ved New Zealand.

En invasiv art 
Arten har spredt seg langs norskekysten siden 1930-tallet. Den blir vurdert som en potensielt skadelig, innført art blant annet fordi den har svært stort spredningspotensiale, kan til dels fortrenge sagtang der den vokser tett, og gir levesteder for få andre arter

Referanser

Eksterne lenker 
 

Alger
Søndre Munkehagen

Søndre Munkehagen omfattet Ekebergskråninga,  Kongshavn og Grønlia i dagens Oslo. I en gjengivelse av grensene for Oslos takmarker av ca. 1450, ser området Søndre Munkehagen ut til å være definert innenfor grensene for kaupstaden. 

Cistercienserordenen nevnes gjerne i tilknytning til området. Det er godt kjent at Cistercienserklosteret på Hovedøya la under seg svært mange av gårdene som seinere omtales som Akergårder. I 1910 står det en artikkel i Aftenposten underskrevet den anonyme «Civis», med hentydning til nettopp cistercienserne. Artikkelen er mer et tidsbilde enn en troverdig kilde for historie vedrørende det gamle Oslo. Likevel er det verdt å ta med et utdrag vedr. Søndre Munkehagen: 
 
«Her ute lå der engang en gammel gård fra Klosteret på Hovedøens tid, Munkehagen gård, denne deltes senere i to, hvorav Søndre Munkehagen lå nøiaktig på dette sted like tilhøire for husmannstuen, med en meget lang strandlinje, hvor gamle Kongshavn lå ytterst ute i periferien. I attenfemtiårene kjøpte Lorentz Meyer, den uhyre rike Jacob Meyers sønn, denne gård på et par hundre mål og bygget sig en herskapelig murvilla, "Fruebraaten", i Grønlien ... » 

Til dette kan det tilføyes at «Munkehagen» ikke nevnes i tilknytning til Sancta Mariae kloster som ble etablert på Hovedøya 1147. (Derimot nevnes en rekke andre gårder.) Dvs. man har ikke håndfaste bevis for at Munkehagen faktisk har vært cisterciensereie. Og videre, dersom man tar konsekvensen av den gjengse fortolkninga vedr. Oslos takmarker (jfr. kilden fra ca. 1450), var området kongens eie og utlagt til fri bruk for alle som bodde innenfor takmarkene (jf. artikkelen om Ekebergskrenten). En hypotese er at «Munkehagen» henspiller på munkene bosatt inne i det sentrale Oslo, jf. f.eks. dominikanerne og fransiskanerne som hadde kloster innenfor bøen (tettbebyggelsen). Dvs. «Munkehagen» henspiller snarere på munkenes evne til å utnytte takmarkene kreativt, framfor at området har vært klostereie. Fransiskanerne hadde kloster ved foten av Ekebergskrenten og kort vei til både de søndre og nordre områdene av «Munkehagen». Dominikanerne hadde sitt kloster mer i tilknytning til den nordre delen av takmarka. Her kan nevnes dominikanernes negative holdning til fransiskanernes etablering i Oslo rundt 1290. Dette hadde bl.a. sammenheng med at det ble flere dyr på samme beite. Det diskuteres forøvrig mellom biologer hvorvidt eksotiske planter i de tidligere takmarkene er rester av munkers kultivering, eller om det er naturlige forekomster.

Se også 
 Lille Ekeberg gård

Gårder i Oslo
Bydel Gamle Oslo