alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Erling Jevne

Erling Jevne (født 24. mars 1966 i Øyer) er en norsk tidligere langrennsløper. Han konkurrerte fra 1987 til 2005. Han var ekspert i klassisk teknikk, og hadde i mange år sikker plass på Norges stafettlag i verdenscup og internasjonale mesterskap. Han representerte Øyer-Tretten IF.

Meritter 
 VM 1995: Gull på stafetten
 VM 1997: Gull på stafetten, sølv på 50 km
 OL 1998: Gull på stafetten, sølv på 30 km.
 VM 1999: Sølv på stafetten

Begge de to individuelle sølvmedaljene vant han etter å kun ha blitt slått av finske Mika Myllylä som senere ble tatt i doping.

Jevne vant også Birkebeinerrennet syv år på rad fra 1995 til 2001.

Verdenscupseire

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  

Norske langrennsløpere
Olympiske mestere for Norge
Olympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Verdensmestere i langrenn
Norgesmestere i langrenn
Kongepokalvinnere i skiidrett
Langrennsløpere tilknyttet Birkebeinerrennet
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1992
Langrennsløpere under Vinter-OL 1992
Deltakere under Ski-VM 1993
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1994
Langrennsløpere under Vinter-OL 1994
Deltakere under Ski-VM 1995
Deltakere under Ski-VM 1997
Medaljevinnere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1998
Langrennsløpere under Vinter-OL 1998
Deltakere under Ski-VM 1999
Deltakere under Ski-VM 2001
Deltakere for Norge under Vinter-OL 2002
Langrennsløpere under Vinter-OL 2002
Personer fra Øyer kommune
Olympiske medaljevinnere i langrenn
Ferjesambandet Klokkarvik–Lerøy–Bjelkarøy–Hjellestad

Klokkarvik–Lerøy–Bjelkarøy–Hjellestad er et fergesamband mellom Øygarden og Bergen kommuner i Vestland. Strekningen betjenes fra 1. januar 2020 av Norled med fergene MF «Nårasund» og MF «Hjellestad».  Overfarten fra Klokkarvik til Hjellestad via Lerøyna og Bjelkarøyna tar 35 minutter. Fergesambandet er del av fylkesvei 5218 og forbinder denne med fylkesvei 573.

Ferger som har betjent fergesambandet
 MF «Sundferja», 1957–1989, Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap
 MF «Fjordgar», 1990–2011, Norled
 MF «Sundferja», 2012. MF «Fjordbas» (reserveferge)
 MF "Rosesund" 2014–2020       Gulen Skyssbåt
MF «Nårasund», 2020–, Norled (reserveferge)
MF «Hjellestad». 2020–, Norled

Galleri

Referanser

Fergesamband i Vestland
HSD
Samferdsel i Øygarden
Transport i Bergen
Artikler i sjøfart-prosjektet
Ferjesambandet Langevåg–Buavåg

Langevåg–Buavåg er et fergesamband på fylkesvei 541 i Vestland. Strekningen betjenes av Fjord1 med fergen MF «Bømlafjord». Overfarten fra Langevåg til Buavåg tar 20 minutter med opptil en avgang i timen.

Ferjen ble tatt ut av sambandet etter en grunnstøting 30. mars 2019 og kom tilbake i 2020.

Referanser

Eksterne lenker 
 Video fra fergestrekningen

Fergesamband i Vestland
HSD
Samferdsel i Bømlo
Samferdsel i Sveio
Artikler i sjøfart-prosjektet
Sibilanter

Sibilanter er en gruppe språklyder som utgjør en undergruppe av frikativer. De skiller seg fra de øvrige frikativene ved at de uttales med avrunda tunge slik at luftstrømmen går gjennom en kanal som utgjøres av sidene av tunga og munntaket. Dette produserer en høyfrekvent hvislelyd, med en høyere tone enn de andre frikativene.

Norsk har sibilantene ,  og .

Symboler
Det internasjonale fonetiske alfabetet har følgende symboler for sibilantene:
 Alveolare: , 
 Postalveolare: , 
 Alveolo-patale: , 
 Retroflekse: ,

Norsk ortografi
Sibilanten  skrives vanligvis som s i norsk, og av og til som c i importord.  skrives vanligvis sj, skj, sk eller rs.

Genitivs-apostrof
I norsk offisiell rettskrivning brukes genitivs-apostrof kun etter ord som slutter på . Aftenposten benytter genitivs-apostrof ved alle sibilantlyder.

Referanser

Artikulasjonsmåter
Blaffert

En blaffert var en gammel myntenhet.

I Norge ble blaffert bare preget under erkebiskop Erik Valkendorf (1510–1522).
Blafferten var en  brakteat, og verdien var 2 penning.

Se også
Norske mynter

Eksterne lenker 
 http://www.dokpro.uio.no/umk_eng/nominal/blaff.html

Historisk valuta
Sølvmynter
Teru teru bozu

Teru teru bōzu (てるてるぼうず) er en liten dukke i japansk tradisjon, laget av hvitt papir eller tøy, som blir hengt opp i vinduer. Dukkene er ment å ha magiske krefter som bringer godvær og stopper eller forhindrer regn. "Tery" er et japansk verb som beskriver solskinn, og "bōzu" er en buddhist-munk. 

Nå til dags lager barn teru-teru-bōzu av lommetørklepapir eller bomull og hyssing, og henger dem i et vindu med et ønske om sol, gjerne før de skal på skoleutflukter. Henger man dukken opp-ned, fungerer den som en bønn om regn.

Det finnes et velkjent warabe uta som handler om teru-teru-bozu: 

 Teru-teru-bōzu, teru bōzu
 Ashita tenki ni shite o-kure
 Itsuka no yume no sora no yo ni
 Haretara kin no suzu ageyo
 -- Teru-teru-bōzu, teru bōzu Ashita tenki ni shite o-kure Watashi no negai wo kiita nara Amai o-sake wo tanto nomasho  -- 
 Teru-teru-bōzu, teru bōzu
 Ashita tenki ni shite o-kure
 Sore de mo kumotte naitetara
 Sonata no kubi wo chon to kiru zo'''

Oversettelse: Teru-teru-bozu, teru bozu Gjør morgendagen solfylt Lik himmelen fra en drøm Hvis det blir sol skal jeg gi deg en gullbjelle --
 Teru-teru-bozu, teru bozu
 Gjør morgendagen solfylt
 Hvis du oppfyller mitt ønske
 Skal vi drikke mye sammen
 --  Teru-teru-bozu, teru bozu Gjør morgendagen solfylt men hvis det er overskyet og du gråter Så skal jeg kappe av deg hodet''

Teksten handler angivelig om en munk som lovte noen bønder å stoppe regnet og bringe klart vær i en regntung periode som ødela avlingene. Da munken ikke klarte å bringe frem solen, ble han henrettet.

Japansk kultur
Dukker
Trippelalliansepakten

Trippelalliansepakten fra 1865 var en militærallianse mellom Brasil, Uruguay og Argentina. 

Brasil gikk inn i Uruguay og innsatte sin egen brasil- og argentinavennlige regjering i oktober 1864 etter å ha avsatt den sittende Paraguayallierte regjeringen. Paraguay svarte med å angripe Brasil og Argentina på to fronter. Brasil og Argentina allierte seg med den nye regjeringen i Uruguay og erklærte dermed krig, den såkalte Trippelalliansekrigen mot Paraguay den 1. mai 1865.

Hendelsen er også kjent som «den paraguayanske krig» og ble utkjempet fra 1864 til 1870. Dette var den blodigste konflikt i Latin-Amerikas historie, og nest blodigste konflikt som har vært på det amerikanske kontinentet. Den 1. mars 1870 ble krigen i praksis avsluttet da den paraguayanske presidenten Francisco Solano López døde.

Referanser

Eksterne lenker 
 Trippelalliansepaktens innhold på spansk wikisource.

Brasils historie
Uruguays historie
Argentinas historie
Paraguays historie
Lysebotn

For fjorden på Senja i Troms, se Lysbotn.

Lysebotn (eller Lyse) er et sted som ligger i bunnen av Lysefjorden i Sandnes kommune, Ryfylke i Rogaland. Det er et turistmål med over 100 000 tilreisende i året, som hovedsakelig har fottur til Kjerag som mål. Lysebotn er også startsted for mange BASE-hoppere som hopper fra Kjerag.

På sommerstid går ferje (turistferje med guiding) fra bl.a. Lauvvik og Forsand i ytre del av Lysefjorden. Hurtigbåt går inn Lysefjorden hele året (ikke lørdag). 

Lyseveien, fylkesvei 500, til Sirdal går gjennom 27 hårnålssvinger opp ene fjellsiden og er 29 km lang. Veien ble åpnet i 1984 og har sitt høyeste punkt på 932 moh. Veien er vinterstengt.

På toppen av svingene ligger Øygardstølen som har parkeringsplass, servicebygg for turer til Kjerag og servering av mat.

Lyse kapell ligger i Lysebotn. Dette ble bygget i 1961. Tidligere hadde Lysebotn egen skole, Lyse skole. Lysebotn har i dag egen campingplass, bed and breakfast, vandrerhjem og turisthytte. Det er guidede kajakkturer og andre aktivitetstilbud om sommeren.

Bilder

Eksterne lenker
 www.ryfylke.com
 https://web.archive.org/web/20070430161630/http://www.lysefjordeninfo.no/

Bosetninger i Sandnes
Fergesteder i Rogaland
Forsand
Kleive kirke

Kleive kirke ligger på Kleive i Molde og ble innviet i 1858. Kirken, en åttekantet kirke i empirestil med plass til cirka 270 mennesker, er listeført av Riksantikvaren. Den er en del av Den norske kirke og hører til Molde domprosti i Møre bispedømme.
    
Den åttekantede kirken er bygd etter Grosch' mønstertegning. Byggmester i 1858, var Bottolv Groven fra Kleive. I 1980 ble kirken restaurert innvendig.

Kirkested fra 1589 
I Trondjems Reformats i 1589, er det omtalt en stavkirke på Kleive. Dette er den eldste kjente kirken på Kleive. Stavkirken ble revet i 1697. Samme år ble en korskirke bygd i tømmer.

I 1857 ble korskirken revet og en begynte samtidig å bygge den kirken som står på tomten i dag.

Interiøret 
Altertavlen er fra den eldre korskirken. Et trekors ble i 1858 montert over alteret. I 1911 fikk kirken en ny altertavle, malt av Øyvind Nilsen. Motivet er av Jesus Kristus. I 1934, ble altertavlen endret, da interiøret i kirken ble restaurert.

Prekestolen er også fra den eldre korskirken, og var ny da korskirken ble bygd i 1697.

Orgelet er fra 1958. Det første orgelet ble bygget i 1904, men måtte ombygges i 1935. Det ble skiftet ut til 100-års minnet i 1958.

Kirkegården 
Kirkegården ligger like ved kirken. Nærmest kirken er den eldste delen av kirkegården, med kistegraver. I nordvest er kirkegården utvidet.  Ved inngangen til den nye kirkegården er et lite minnesmerke for dødfødte barn.  Det er også et nytt urnefelt.

Litt lengre øst for Kleive kirke, ved Midthaug AS, ligger en eldre kirkegård. Den er stengt for nye graver.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Molde kirkelige fellesråd
 

Kirker i Molde
Kirker i Molde domprosti
Oktogonale kirker i Norge
Kulturminner i Molde
Norske kirker fra 1858
Flekkerøy kirke

Flekkerøy kirke ligger på Flekkerøy i Kristiansand. Kirken er menighetskirke for Flekkerøy menighet i Kristiansand domprosti. Den ble opprinnelig bygd i 1960 i betong, delvis forblendet med skiferheller. Arkitekt var Gabriel Tallaksen.

Dagens Flekkerøy kirke ble bygd i 2018/2019 og er en vakker moderne kirke bygget i hvit betong. Kirkesal og kirketårn fra 1960 er beholdt. Det er bygget ny kirkesal, kontorer, kafé og stor underetasje i moderne stil som stod klar til nyåpning 1. desember 2019. Arkitekt er Hille Melbye arkitekter, i samarbeid med Einar Dahle arkitekter. Totalentreprenør er Brødrene Reme-Gruppen. Totalt har bygget kostet 93 millioner kroner og det nye kirkerommet kan romme nær 500 sitteplasser.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Flekkerøy menighet 
 Flekkerøy menighet på Facebook

Kirker i Kristiansand domprosti
Kristiansands historie
Kulturminner i Kristiansand
Norske kirker fra 1960
Norske kirker fra 2019
Gabriel Tallaksen
Jacob Erasmus Dybwad

Jacob Erasmus Dybwad (født 28. oktober 1792 på Aas i Hakadal, død 31. juli 1854) var en norsk kjøpmann og landeier.

Som niåring begynte han som dreng   ved statsminister Bernt Ankers lastehandel der faren jobbet.  Fra 1812 begynte han som bordskriver og skogfullmektig hos grev Wedel Jarlsberg på Vækerø. I 1825 kjøpte Dybwad gård nr. 120 i Kirkestrædet, senere Østre gade 9 og som i dag er Karl Johans gate 3. Påskeaften samme år startet han forretning her.  Etterhvert gikk det også i trelast og skipsrederi, og han ble i 1837 en del av byens første kommunestyre. Han ble i 1846  eier av løkken Fredriksro på Hegdehaugen. Stedet var ofte godt besøkt av gjester, og på folkemunne ble stedet omdøpt til Jacobsuro. Han kjøpte løkken av en «auditør» Nicolaysen, den er kalt Dybwadløkken etter ham. I 1848 begynte Dybwad å kjøpe opp landeiendommer i Ski, Odalen og flere andre steder, og i 1853 ga han sitt firma navnet J. Dybwad & Sønner. Jacob Erasmus Dybwad døde i 1854 etter en mislykket kur ved Sandefjord bad, og sannsynligvis var det kreft han hadde.

Jacob var sønn av Bertram Dybwad (1768–1844) og Abel Margrethe Lefèvre (1767-1849) som var forvalter hos Bernt Anker.
Han giftet seg 23. september 1814 med Christiane Lange  (1795–1885), i Gran kirke på Hadeland. De var foreldre til blant andre Jacob Dybwad (1823–99). Skuespilleren Per Aabel har aner fra denne slekten.

Referanser 

Personer fra Nittedal kommune
Norske kjøpmenn
Norske eiendomsinvestorer
Lokalpolitikere i Oslo
Radikalt bokmål

Radikalt bokmål er en betegnelse på bokmålet som benytter de formene som kalles «radikale», og som står nærmere nynorsk og de norske dialektene enn det som er tilfellet med «moderat bokmål» og riksmål. De to sistnevnte skiller seg fra radikalt bokmål ved at de i større grad baserer seg på skriftkontinuiteten tilbake til dansk. Enkelte ganger finner man betegnelsen «radikal» satt i anførselstegn eller med tilføyelsen «såkalla»/«såkalt», men begrepet er i bruk blant både tilhengere og motstandere av målformen.

Fra 1938 og gjennom større deler av etterkrigstiden fremmet myndighetene aktivt nynorsknære språkformer i bokmål for å skape det planlagte språket samnorsk. Utenfor deler av statstjenesten (særlig skoleverket) har radikalt bokmål aldri fått noen særlig oppslutning, og har vært svært lite brukt i pressen og litteraturen. Etter liberaliseringen av bokmål fra 1981 og framover, som innebar tilnærmelse til riksmålet igjen, har radikalt bokmål blitt ytterligere marginalisert.

Tradisjonelt radikalt bokmål bruker former som vatn, ramn, fram og botn, mens det på riksmål het vann, ravn, frem og bunn. Riksmålsformene ble tillatt i bokmålsnormeringen i 1981 og da kalt moderat bokmål.

Karakteristikker 
Det som tydeligst kjennetegner radikalt bokmål er den hyppige bruken av a-endelser. I motsetning til konservativt bokmål ser man a-endelser i preteritumformen av en rekke verb (kasta istedenfor kastet) og a-endelse til fordel for -ene i bestemt flertall av intetkjønnsord (åra istedenfor årene). Man ser òg naturligvis a-endelser i entall hunkjønnssubstantiv i bestemt form (tida istedenfor tiden), da radikalt bokmål konsekvent bruker hunkjønnet.

Samarbeid for radikalt bokmål 

Her er mange greiner gjennom tidene. Siden 1955 har Landslaget for språklig samling vært mest stabile, med best samarbeid både innag og utad. De deler også ut priser i samarbeid med mye av det etablerte litteratur- og språk-Norge.

Foreninga for radikalt bokmål 

Foreninga for radikalt bokmål er en organisasjon som ble stiftet 28. april 2019. Foreningen jobber for å fremme bruken av radikalt bokmål. Første leder og en av stifterne var Hans-Christian Holm. Han og de andre stifterne var tidligere aktive i Landslaget for språklig samling, hvor de jobbet for samnorsk. Synspunktet var at med nynorskens stadige tilbakegang er Norge i praksis i ferd med å få bare ett skriftspråk, bokmål, og argumentene for samnorsk svekkes. Radikalt bokmål består av mange former som ble introdusert i bokmål som en del av samnorskpolitikken. Landslaget for språklig samling og Foreninga for radikalt bokmål jobber altså for de samme skriveformene, men Foreninga kjemper ikke for samnorsk som en felles språkform.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Samnorsktematikk
Bokmål
Commodore International

Commodore International, bedre kjent som kun Commodore, var en elektronikkprodusent fra West Chester, Pennsylvania, USA, etablert i 1954. Selskapet var en viktig aktør tidlig i hjemmedatamaskinrevolusjonen på 1980-tallet. Commodore produserte det som på den tiden var verdens bestselgende personlige datamaskin, Commodore 64. Selskapet gikk konkurs i 1994.

Fortsettelse 
Varemerket «Commodore» har blitt solgt flere ganger i ettertid og har siden blitt tatt i bruk igjen.

Commodore utvikler idag ting som personlige mediaspillere, og har tidligere laget brennbare CD-plater og MP3-spillere.

"Commodore PET" er i 2015 tilbake som en smarttelefon, denne vil kunne spille blant annet Commodore 64 spill. Smarttelefonen blir utviklet av Commodore Business Machines Limited.

Eksterne lenker 
 

 Commodore datamaskinens kronologiske historie – av Larry Anderson
 Liste over Commodore produkter – av Jim Brain, vedlikeholdt av Zimmerman
 Commodore kunnskapsbase – inkluderer «Secret Weapons of Commodore»
 On the Edge: The Spectacular Rise and Fall of Commodore – en bok av Brian Bagnall som forteller historien til Commodore ved førstehånds gjenfortellinger fra tidligere Commodore ingeniører og ledere.
 CommodoreWorld  – nettside dedikert til maskinvare med Commodore-navnet.
 Service manualer – og mer
 "Commodore PET" smarttelefon – Artikkel om nye Commodore "PET".
Jonathan Rhys-Meyers

Jonathan Rhys-Meyers (født John Michael Francis O'Keeffe den 27. juli 1977) er en irsk skuespiller og Golden Globe-vinner for sin opptreden som Elvis Presley i CBS' miniserie Elvis.

Biografi

Tidlig liv 
Rhys-Meyers ble født i Dublin County i Irland, og tok opp sin mors pikenavn, Meyers, da han begynte som skuespiller. Ett år etter fødselen flyttet familien til Cork County, der han bor i dag. Han har tre yngre brødre, og de vokste alle opp i Cork med få midler. I en alder av seksten år ble Rhys-Meyers utvist fra skolen for alltid, men kort tid senere ble han «oppdaget» av agenter i en biljardhall i Cork, og han begynte sin skuespillerkarriere.

Karriere 

Rhys-Meyers har opptrådt i TV-serier som Gormenghast (2000), og som Elvis Presley i CBS' 4-timers miniserie Elvis (2005). Sistnevnte rolle skaffet ham en Emmy-nominasjon, samt en Golden Globe-pris.

Han har også opptrådt i en rekke filmer, samt at han er sanger og musiker, og sang enkelte av sangene på lydsporet til filmen Velvet Goldmine. Han skal snart spille Mandrake i en film basert på Lee Falks tegneserie.

I Norge er Meyers kjent fra serien The Tudors hvor han spiller Kong Henrik VIII av England.

Filmografi 
 En ganske alminnelig mann, (orig. A Man of No Importance) (1994)
 The Killer Tongue (1996)
 The Disappearance of Finbar (1996)
 Michael Collins (1996)
 Samson and Delilah (miniserie) (1996)
 The Tribe (1996)
 The Maker (1997)
 Telling Lies in America (1997)
 The Governess (1998)
 Velvet Goldmine (1998)
 The Loss of Sexual Innocence (1999)
 B. Monkey (1999)
 Ride with the Devil (1999)
 Titus (1999)
 Gormenghast (miniserie) (2000)
 Prozac Nation (2002)
 Tangled (2002)
 Happy Now (2002)
 The Magnificent Ambersons (2002)
 Skru'n som Beckham (orig. Bend It Like Beckham) (2002)
 The Tesseract (2002)
 Octane (2002)
 I'll Sleep When I'm Dead (2003)
 The Emperor's Wife (2003)
 The Lion in Winter (2003)
 Vanity Fair (2004)
 Alexander den store (orig. Alexander) (2004)
 Elvis (miniserie) (2005)
 Match Point (2005)
 Mission: Impossible III (2006)
 August Rush (2006)
 The Tudors (TV-serie) (2007 – )
 Brontë (2007)
 Toussaint (2007)
 Den 12. mann (2017)

Referanser

Eksterne lenker 
 Rhys-Meyers fanside, jrmfansite.org
 
 JRM Online

Irske skuespillere
Personer fra Dublin
Bredbånd

Bredbånd er betegnelsen på medier, tjenesteplattformer eller teknologier for høyhastighets dataoverføring mellom to eller flere maskiner eller brukere. Bredbånd er både brukt om selve overføringsmediene (for eksempel fiber, kabel, kobber), tjenesteplattformene (for eksempel fast eller mobilt bredbånd) og teknologiene (f.eks DSL, UMTS) som overfører data. Bredbånd kan betegne både fast, trådløs og mobil høyhastighets dataoverføring. Også kabel-TV-nett brukes som bredbåndsmedium.

I St.meld. nr. 49 (2002–2003) defineres bredbånd slik: Bredbånd er toveis kommunikasjonsnett som kan overføre ulike former for data som tekst, lyd, og levende bilder og som må kunne bære nye tjenester og tillate at mange bruker nettet samtidig.

Ifølge HØYKOM er bredbånd eller høyhastighet definert som hastigheter fra 1–2 Mbit/s og oppover, og i dag tilsvarer dette for fastnett normalt ADSL (bredbånd over telefonkabel) eller høyere overføringskapasitet. Begrepet og grensen for «bredbånd» beveger seg etter som forbrukerne venner seg til høyere kapasitet. I 2008 vil hevdet enkelte leverandører at «ekte» bredbånd måtte overstige 6 eller 10 Mbit/s for å fortjene betegnelsen. I 2017 hadde rundt 8 av 10 av norske husstander tilgang til en bredbåndstjeneste på minst 100 Mbit/s. Gjennomsnittsfarten ligger på 47,0 Mbit/s, og mange har vesentlige høyere hastigheter enn dette. Forvaltningsorganet som regulerer telekommunikasjon i USA (FCC) har bestemt at grenseverdien for å bli kalt bredbånd er 25 Mbit/s  for nedlasting og 3 Mbit/s for opplasting.
Største aktører på bredbånd i Norge er Telenor, NextGenTel, HomeNet, Altibox og Telia.

Bredbåndsteknologier
Bredbåndsteknologiene som støtter de tre hovedformene av bredbåndsplattformer omfatter blant annet:

Fast bredbånd
DSL (ADSL, VDSL) (kobbernett/analog telefonlinje)
Kabel-TV (digitalisert Kabel-TV nett / HFC-nett)
Mørk fiber  (enkeltfiber eller fiberpar i fiberkabler som ikke er tilkoblet transmisjonsutstyr)
Fiberoptikk (fibernett)

Trådløst bredbånd
 Trådløst lokalt datanett (WLAN)
 WiMax

Mobilt bredbånd
 5G
 4G
 Universal Mobile Telecommunications System (UMTS) (3G)
 High Speed Packet Access (HSPA)
 2G

Bruk av bredbånd i Norge
Bredbånd ble kommersielt tilgjengelig i privatmarkedet i Norge rundt 2000. Ti år senere, i 2010, hadde mer enn 70 % av norske husstander et abonnement på fast eller trådløst bredbånd. Den samme undersøkelsen fra Post- og teletilsynet viste at det i tillegg fantes nesten 500 000 mobile bredbåndsabonnement. Statistisk sentralbyrå gjennomfører også jevnlige internettmålinger.

Bredbåndsdekning i Norge

En undersøkelse gjennomført av Nexia DA i juni 2010 viste at rundt 99,7 % av norske husstander har tilbud om grunnleggende bredbånd definert som 640 kbit/s nedstrøms hastighet. Rundt 93 % har tilbud om fast (trådbundet) bredbånd, mens 99 % har tilbud om radiobasert bredbånd med bruk av utendørs antenne. En mindre andel, rundt 75 % har tilbud om 8 Mbit/s hastighet, og rundt 55 % har tilbud om 25 Mbit/s hastighet eller mer.

Se også 
 Smalbånd
 Ultra-bredbånd

Referanser 

Telekommunikasjon
Internett

hi:विस्तृत पट्टी
Barnas Dyrepark – Lindesnes

Barnas Dyrepark – Lindesnes ligger langs fylkesvei 460 på Svennevik i Lindesnes kommune. Den ble startet i juni 2006 av Asbjørn Hansen. 

Barnas Dyrepark hadde ved oppstart til sammen 450 dyr fordelt på 14 arter. Her kan barn finne geiter, griser, sauer, hester, kaniner, hare, marsvin, ekorn, undulater, kanariirisker, papegøyer, duer, rasehøns, fasaner og påfugl.

Besøkende har mulighet til å ha kontakt med dyrene i Barnas Dyrepark – Lindesnes. Barn kan ri på hestene og ellers klappe dyr i denne dyreparken.

Eksterne lenker 
Barnas dyrepark

Severdigheter i Agder
Byggverk i Lindesnes
Dyreparker i Norge
Norsk barnekultur
Spera

Spera er en italiensk kommune med 539 innbyggere i regionen Trentino-Syd-Tirol.

Referanser 

Kommuner i provinsen Trento
Bevegelse (fysikk)

Bevegelse i fysikk betyr kontinuerlig endring av et legemes posisjon. Endringen må alltid beskrives i forhold til noe, enten et referansesystem eller i forhold til andre legemer. Bevegelse er ingen fysisk størrelse, men brukes til å beskrive og karakterisere fysiske fenomener. 

De delene av fysikken som beskriver bevegelse kalles dynamikk og kinematikk. Dynamikk beskriver hvordan krefter påvirker bevegelse, slik som Newtons lover, mens kinematikk beskriver bevegelse uten krefter.

Bevegelse tolkes forskjellig i klassisk mekanikk og Einsteins relativitetsteori. Klassisk mekanikk har absolutt tid og rom, dvs. det finnes et referansesystem som er i absolutt ro og en tid som går uavhengig av bevegelse. I relativitetsteorien er all bevegelse relativ og det finnes ingen universell tid. Denne egenskapen kalles Lorentz-invarians og den medfører at naturlovene er formulert likt i all referansesystemer. Klassisk mekanikk har også en invarians for bevegelse, nemlig Galilei-invarians. Denne inkluderer dog ikke alle naturlovene, og Maxwells likninger, som beskriver klassisk elektromagnetisme, er ikke Galilei-invariante. Det var dette problemet, blant annet, som inspirerte Albert Einstein til å formulere spesiell relativitetsteori.

Se også 
 Bevegelseslikning
 Newtons bevegelseslover
 Dynamikk
 Kinematikk
 Lorentz-invarians
 Galilei-invarians

 
Relativitetsteori
Dynamikk
Kinematikk
Grunnleggende konsepter i fysikken