alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Hadselbrua

Hadselbrua er ei spennbetongbru (bygd etter fritt frambygg-metoden) som går over Langøysundet mellom Langøya og Børøya i Nordland. Den er en del av fylkesvei 82. Sammen med Børøybrua knytter den Hadseløya til Langøya. Brua er 1011 meter lang, lengste spenn er 150 meter, og seilingshøyden er 30 meter. Brua har 27 spenn. På begge sider av brua går veien på lange fyllinger inn til øyene.

Hadsel bru ble åpnet 1. juli 1978, og er ei av Vesterålsbruene. Disse ble oppført på 1970-tallet som en del av et interkommunalt samarbeid mellom de berørte kommunene i Vesterålen og Statens vegvesen, og gav kommunene fergefri veiforbindelse. Vesterålsbruene ble i det vesentligste finansiert gjennom bompenger.

Hadsel bru og de øvrige Vesterålsbruene ble prosjektert av firmaet Aas-Jakobsen AS, Oslo.

De øvrige Vesterålsbruene er Sortlandsbrua, Kvalsaukan bru og Andøybrua. Hadsel bru var den siste av disse som ble ferdig.

Hadsel bru avløste fergestrekninga mellom Sandnes på Langøya og Stokmarknes, som hadde vært i drift siden 30. november 1948.

Strid om brutraséen
Hadsel kommune kjøpte Børøya i 1963, og prosjekterte bolig- og industriområder på øya. Kommunen finansierte og bygde brua over til øya; den ble offisielt åpnet 1. juli 1967.

Da bruforbindelsen mellom Hadseløya og Langøya skulle planlegges, ønsket Hadsel kommune at brua skulle bygges rett over Langøysundet fra Børøya til Hov ved Sandnes på Langøya. Et annet alternativ var å bygge bru fra Skagen eller Bitterstad lenger øst på Langøya, til Hadselhamn eller Andvågen øst for Stokmarknes. Hadsel kommune var negative til det forslaget, siden det ville lede trafikken utenom både Stokmarknes og Børøya. Traséen som til slutt ble valgt, etter het debatt i Hadsel kommunestyre, gikk fra Bitterstad på Langøya til Børøyas østside, og med vei over Børøya fram til Børøybrua. Striden om trasévalget forsinket byggingen av Hadsel bru, slik at den ble ferdig etter de andre Vesterålsbruene.

Se også
Børøybrua
Sortlandsbrua
Kvalsaukan bru
Andøybrua
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser

Eksterne lenker
 NRK Nordlands Fylkesleksikon: Samferdsel i Hadsel (med video fra 1. juli 1978 om Vesterålsbruene og særlig Hadsel bru)
 The World's Longest Tunnel Page (bru-delen)
 Hadsel bru på broer.no

Fritt frambygg-broer
Veibroer i Nordland
Veier i Hadsel
Broer åpnet i 1978 i Norge
Høydalsmo

Høydalsmo er et tettsted i Tokke kommune i Telemark. Stedet ligger ved E134, og fylkesvei 45 starter her og går til Dalen og videre til Setesdal. Stedet har en kombinert barne- og ungdomsskole med skolefritidsordning, Høydalsmo skule med 63 elever, som kommer fra Høydalsmo, Eidsborg, Smørklepp og Lårdal.  I tilknytning til skolen er det samfunnshus og fotballbane. 

Høydalsmo har et svært aktivt idrettslag, Høydalsmo IL, som har vært vertskap for flere store arrangementer. I 2002 arrangerte man NM på ski nordiske grener og hopp. Året etter var NM i kombinert for lag lagt til stedet, de kom igjen i 2006. Idrettslaget og Tokke kommune har lagt forholdene godt til rette for langrenn på ski. 

På Høydalsmo vegkro stopper over 100 trailere hver dag på vei mellom Oslo og Haugesund. I 2007 ble det derfor etablert en bibliotekfilial der hvor sjåfører kan låne lydbøker så vel som vanlige bøker til kjøreturen. 

En person fra Høydalsmo kalles i Vest-Telemark for en "høysekk".

Kjente høysekker 
Sanna Grønlid (1959–), skiskytter
Magnus Krog (1987–), kombinertløper
Steinar Aabø (1930–2006), først på nærradio i Norge, Mjøsradioen på Hamar.

Referanser

Eksterne lenker 
 Veibiblioteket på Høydalsmo

Bosetninger i Tokke
Alter

For stjernebildet, se Alteret.

Alter, av latin alta ara, høyt offersted, er i ikke-kristen betydning brukt om et oppbygget sted der en la gaver til en gud, eller et sted for ofring eller andre kulthandlinger.

I norske bibeloversettelser brukes ordet "alter" til å gjengi hebraisk mizbeach og gresk thysiasterion. Begge disse ordene kommer av samme rot som verbet "å slakte", og identifiserer et bibelsk alter som en "slakteplass" der det ble båret fram dyreofre.  

I senere kirkelig betydning er alteret et bord i koret der gudstjenesten blir holdt og flere kirkelig handlinger utført. I kirker med flere altere kalles det som står i koret høyalter, mens de andre kalles sidealtere.

Prekestolalter

Et prekestolalter er en variant der prekestolen er plassert over alteret og sammenbygget med alterets bakvegg, og gir en sentraliserende virkning som er typisk for barokken. Dette arrangmentet er en understrekning av prekenens betydning i den reformatoriske gudstjenesten, og det symboliserer at ordet står over sakramentet. De første prekestolaltere oppstod i tysk område og i den tids barokkirker. I Waisenhuskirken i København (1731-1734) fikk prekestolen for første gang i Danmark plass over alteret.

Mange kirker i Norge fikk prekestolaltere på andre halvdelen av 1700-tallet og særlig i de tre første tiårene på 1800-tallet, flere av disse er senere ombygd eller har fått en ekstra prekestol med tradisjonell plassering. Prekestolaltere finnes nå blant annet i Nykirken i Bergen (gjenreising 1756), Gamlebyen kirke i Oslo (1796), Røros kirke (1784), Kongsberg kirke (1740–61) og Sør-Fron kirke (1792). Prekestolalter ble særlig brukt i de norske åttekantkirkene som i Hadsel, Klæbu og Tynset kirker. Dette arrangementet er typisk for det åpne kirkerommet der alter og menighet er i samme rom. Prekestolalteret gikk av moten igjen blant annet fordi alteret ble underlagt prekestolen. I Klæbu kirke ble det senere satt opp en prekestol på gulvet på grunn av prestens høydeskrekk. Ifølge Hosar er det minst 58 prekestolaltere i norske kirker. Flåbygd kirke er eksempel på kirke med opprinnelig prekestolater. Den tidligere Hopen kirke på Smøla var i 1749 trolig den første kirken i Norge med en slik plassering av prekestolen. Oppgang til prekestolen var fra sakristiet i et lite tilbygg på utsiden av kirkens åttekantede grunnplan.

Se også
Alterskap
Altertavle
Alterteppe
Alterfrontal
Stuke
Triptyk

Referanser 

Bygningsdetaljer
Klassisk arkitektur
Kirkearkitektur
Arkitektur
Kirkeinventar
Bjørndal skole

Bjørndal skole er en barneskole beliggende på Bjørndal i bydel Søndre Nordstrand, sør i Oslo. Skolen ble grunnlagt i 1989 og har ca. 590 elever. Det er 7-trinn der og hvert trinn er delt inn i ABC-klasser.

Rektorer
 Annike Løkås (2016-)
 Marina Badendyck (2010-2015)
 Jack Heidner (-2010, til Kampen skole)

Eksterne lenker
 Data og statistikk - MinOsloskole, Oslo kommune. Besøkt 5. februar 2018.

Barneskoler i Oslo
Skoler i bydel Søndre Nordstrand
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1989
Jøran Kallmyr

Jøran André Smedal Kallmyr (født 15. april 1978 i Fræna, Møre- og Romsdal) er en norsk politiker (FrP) og jurist.

Han var Norges justisminister mellom 29. mars 2019 og 24. januar 2020. Han var fra oktober 2014 til februar 2016 statssekretær i Justis- og beredskapsdepartementet, først for statsråd Anders Anundsen og deretter for statsråd Sylvi Listhaug. Etter at Tor Mikkel Wara gikk av i mars 2019, ble Kallmyr utnevnt til ny justisminister 29. mars 2019. Da FrP trakk seg ut av samarbeidsregjeringen i januar 2020, endte også Kallmyrs periode som justisminister i Erna Solbergs 2. regjering.

Karriere

Politiker 
Kallmyr er født og oppvokst i Fræna kommune i Møre og Romsdal, hvor han også var fylkesformann i FpU. Han var formann i Oslo FpU i årene 2000 til 2003. I perioden 2004–2006 satt han i sentralstyret for Fremskrittspartiets Ungdom (FpU).

I byrådet som var ledet av Erling Lae var Kallmyr byråd for miljø og samferdsel i Oslo. I stortingsperioden 2005–2009 var han 4. vararepresentant for Oslo FrP. I august 2009 ble han konstituert byråd for næring og idrett. Han var tidligere konstituert byråd for velferd og sosiale tjenester.

Han var Oslos byråd for miljø og samferdsel 2009–2011 og var leder av byutviklingskomiteen 2011–2012.

Kallmyr var medlem av finanskomiteen i Oslo bystyre fra 2012 til 2014.

Jurist 
Kallmyr er utdannet jurist i 2012 og arbeidet som advokatfullmektig i Advokatfirma Ræder frem til 2014. Han kom tilbake til Advokatfirma Ræder DA som partner og advokat i 2016.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Biografi på regjeringen.no

Norske justisministre
Statsråder i Regjeringen Solberg
FrP-statsråder
Statssekretærer i Regjeringen Solberg
Byråder i Oslo
Tillitsvalgte i FpU
Statssekretærer fra FrP
Personer fra Fræna kommune
Dine Penger

Dine Penger er Norges største privatøkonomiske fagblad.

Det ble etablert i 1983 av Carl Johan Berg og Carsten O. Five som likestilte redaktører. Senere overtok Christian Vennerød redaktørkrakken fra Berg. Vennerød og Five kjøpte bladet i 1988 og solgte det for nesten 50 millioner kroner til Schibsted i 1996. Dine Penger ble fusjonert med E24 (som også var eid av Schibsted) i 2013, og begge mediene er en del av et felles selskap.

Vennerød og Five fortsatte som redaktører til henholdsvis 2000 og 2002. Ansvarlig redaktør fra 2002 til 2013 var Tom Staavi. Øyvind Henriksen er for tiden magasinredaktør for Dine Penger, og Gard Michalsen er sjefredaktør og administrerende direktør for både E24 og Dine Penger. Andreas Wolden Fredriksen er redaksjonssjef i magasinet.

Bladet kommer med 11 utgaver per år, og skriver blant annet om sparing, fond, pensjon, bolig, arv og skatt. Magasinet har en egen seksjon der de gir terningkast på alle fond tilbudt i Norge. Hallgeir Kvadsheim er fast bidragsyter i bladet, og bidrar med ekspertråd på disse temaene. Magasinet har også podkasten Pengerådet, samt en egen nettutgave.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
2011: 44 419
2012: 39 021
2013: 36 347
2014: 33 228
2015: 34 255
2016: 30 206
2017: 32 288
2018: 29 754
2019: 29 284
2020: 30 991
2021: 26 106

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske fagblader
Publikasjoner etablert i 1983
Norske nettaviser
Geitskartunnelen

Geitskartunnelen er en tunnel i Berg kommune i Troms som binder bygdene Ersfjord og Senjahopen sammen. Den er 2 147 meter lang og har en bredde på 6,5 m med to kjørefelt. 

Tunnelen ble åpnet 21. august 2004 av daværende samferdselsminister Torild Skogsholm, sammen med resten av fylkesvei 862.

Kommunen fikk statstilskudd på 55 millioner kroner i 2002 til prosjektet Internveg Berg (fylkesvei 862), som tunnelen er en del av. Totalt hadde veistrekningen en kostnad på 126 millioner kroner. Det nye veisambandet kortet ned reisestrekningen mellom Skaland og Senjahopen/Mefjordvær med 95 km.

Geitskartunnelen er Berg kommunes tusenårssted, og veistrekningen inngår i Nasjonal turistveg Senja. Det er i den forbindelse lagt stor vekt på den arkitektoniske utformingen av veien.

Som en av flere veitunneler på Senja har Geitskartunnelen sykkelvarsling hvor man trykker på en knapp for så å varsle bilistene om at det er syklist i tunnelen.

Se også 
Veitunneler i Norge

Eksterne lenker
 Artikkel fra byggeperioden i Bergtatt!
 Artikkel fra åpningen på kommunens hjemmeside 
 Artikkel fra åpningen i Nordlys
 The World's Longest Tunnel Page

Veitunneler i Troms og Finnmark
Tusenårssteder
Veier i Senja
2004 i Norge
Tunneler åpnet i 2004
Fylkesvei 862
Skivesoppordenen

Se inndeling

Skivesoppordenen (Agaricales) er en systematisk orden. Det finnes flere enn 2000 arter i Norge. Ordenen består av de fleste skivesopper, et navn de har fått fordi undersiden av hatten har kantstilte, radiære skiver som bærer det sporeproduserende vevet. Inndelingen av sopper har tradisjonelt vært tilpasset karakteristikker av soppenes fruktlegemer fordi det har vært praktisk for å gjenkjenne dem der de vokser, mens moderne systematikk tar utgangspunkt i fylogenetiske studier.

Selv om risker og kremler også er skivesopper, tilhører de en annen orden, kremleordenen. Røyksopper tilhører derimot skivesoppordenen, selv om de ikke har skiver.

Sjampinjonger, fluesopper, slørsopper og trevlesopper er eksempler på skivesopper som tilhører skivesoppordenen.

Familier 
I følge Catalogue of Life er ordenen inndelt i 38 familier som er listet opp under. Noter i løpende tekst angir hvor Artsdatabankens norske navn avviker fra denne listen.

 Agaricales, skivesoppordenen
 Agaricaceae
 Amanitaceae
 Biannulariaceae
 Bolbitiaceae
 Broomeiaceae
 Catathelasmataceae
 Chromocyphellaceae
 Clavariaceae
 Cortinariaceae
 Crassisporiaceae
 Cyphellaceae
 Cystostereaceae
 Entolomataceae
 Fistulinaceae
 Hemigasteraceae
 Hydnangiaceae
 Hygrophoraceae
 Hymenogastraceae
 Inocybaceae
 Lyophyllaceae
 Marasmiaceae
 Mycenaceae
 Niaceae
 Omphalotaceae
 Phelloriniaceae
 Physalacriaceae
 Pleurotaceae
 Pluteaceae
 Porotheleaceae
 Psathyrellaceae
 Pseudoclitocybaceae
 Pterulaceae
 Schizophyllaceae
 Stephanosporaceae
 Strophariaceae
 Tricholomataceae
 Tubariaceae
 Typhulaceae
 Slekter som ikke er plassert i egen familie
 Acanthocorticium 	
 Acinophora	
 Aleurocystis	
 Atractosporocybe	
 Aureofungus	
 Brunneocorticium	
 Camarophyllopsis, narrevokssopper	
 Chalymmota	
 Cheilophlebium	
 Coniolepiota	
 Copelandia	
 Coraemyces	
 Dictyonematomyces	
 Gloioxanthomyces	
 Gondwanagaricites	
 Gramincola	
 Hodophilus	
 Hygrotrama	
 Leucocalocybe	
 Leucocybe	
 Lignomyces	
 Loreleia, oransjenavlesopper 
 Musumecia 
 Mycospongia	
 Palaeoagaricites	
 Panaeolina 
 Panaeolus, flekkskivesopper	
 Phlebophyllum	
 Pilosace	
 Polygaster	
 Protomycena	
 Radulomycetopsis	
 Rhipidonematomyces	
 Rhizocybe	
 Sedecula	
 Stemastrum	
 Stylobates	
 Synnematomyces	
 Tephroderma
 Trichocybe

Noter

Referanser

Eksterne lenker 
 

Skivesoppordenen
Teddybjørn

Teddybjørn eller bamse er et lekedyr som forestiller en bjørn. Den første bjørnen ble laget i Leipzig av Richard Steiff i 1902.

Navnet 
Theodore Roosevelt hadde tilfeldigvis vært innblandet i en jakthistorie med en bjørn i 1902. Han nektet å skyte en bjørn som andre hadde fanget for ham. Karikaturtegnere fråtset i denne hendelsen, og da de første teddybjørnene ble lagt ut for salg i USA, ble de kalt Teddy's Bear. Dette ble etterhvert til Teddy bear, på norsk teddybjørn.

Kongeparken har en egen temapark dedikert til teddybjørner og andre kosedyr. To av heltene i parken er Brumle og Brumleline.

Lunds Tivoli er det selskapet som deler ut flest teddybjørner i året i Norge. Lunds Tivoli ble etablert i 1895 og var en av de første som importerte bamser til Norge. 

Som venn og leketøy har teddybjørnen gitt glede til mange generasjoner, og mange viser er skrevet om den, blant andre
 «Teddyen min» – Lille Grethe
 «Teddybjørnens vise» – Alf Prøysen
 «Teddybjörnen Fredriksson» – Lasse Berghagen

Samler 
Nå i verden er det rundt tjue museer dedikert til teddybjørner, og flere titusenvis av samlere av denne leken. Spesielt for dem produseres begrensede opplag av bamser, for eksempel av Steiff, Dean's, Merrythought, eller unike bjørner av moderne teddy-artister, laget i ett eksemplar. Auksjon "Christie's" holder med jevne mellomrom auksjoner, som kun er eksponert for bamser. Den dyreste teddybjørnen er et mohairleketøy laget i 1929. Den ble solgt for 90 tusen amerikanske dollar. Store teddybjørner  er en flott ga til enhver anledning. Denne populære leken er likt av alle uten unntak, uavhengig av alder.

Referanser

Litteratur 
 Marcel Gauts, Kronen på merket, 2005, Spartacus Forlag ISBN 82-430-0334-7

Leketøy
Jan Ingar Thon

For andre med samme etternavn, se Thon

Jan Ingar Thon (født 29. oktober 1968 i Askim) er en norsk arkeolog, forfatter, journalist og foredragsholder. Thon er utdannet arkeolog fra Universitetet i Oslo og Det norske institutt i Roma med masteroppgaven «Romas hedenske templer i kristen Middelalder.» 

Thon har arbeidet som journalist for tidsskrifter som Alle menn, Kriminaljournalen, Levende historie, All verdens historie og Dagbladet. I perioden 2016 til 2019 var Thon hovedansvarlig for det populærhistoriske stoffet i Dagbladet Pluss. 2019 til 2020 arbeidet Thon som reportasjeleder med ansvar for kriminal- og rettsstoff i Vesterålen Online i Sortland. I dag er Thon frilanser for blant andre Aftenposten historie og Vi menn. 

Jan Ingar Thon har publisert en rekke artikler og bøker om religions- og kulturhistorie, bl.a. om Antikrist-legenden, den engelske ritualmagikeren Aleister Crowley, varulver og en rekke andre temaer.

Bibliografi 
 Varulver : blodtørstige menneskedyr og hårete filmhelter (2006)

Referanser

Eksterne lenker 
Kjettersk Kjeller

Norske religionshistorikere
Norske sakprosaforfattere
Bret Easton Ellis

Bret Easton Ellis (født 7. mars 1964 i Los Angeles, USA) er en amerikansk forfatter som er mest kjent for den kontroversielle romanen American Psycho fra 1991. Boka skapte stor oppstandelse da den ble lansert på grunn av hans detaljerte skildringer av sex og grov vold deri. Boka ble filmatisert i 2000 under tittelen American Psycho.

De fire første bøkene hans har blitt filmatisert.

Bibliografi 

 2010 (15. juni) Imperial Bedrooms (Oppfølger til Under nullpunktet)
 2005 Lunar Park
 1998 Glamorama
 1994 The Informers (sammenhengende noveller)
 1991 American Psycho
 1987 The Rules of Attraction
 1985 Under nullpunktet (orig. Less Than Zero)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Lunar-Park.com – Offisiell hjemmeside for Lunar Park – Storbritannia
 Intervju i «Vinduet» i 1999
 The Guardian  Bret Easton Ellis

Anmeldelser

Lunar Park 
 Bokkilden.no
 Studvest.no American Psycho. Igjen

American Psycho 
 DN.no Gir angsten et ansikt

Forfattere fra USA
Personer fra Los Angeles
Fødsler i 1964
Helse Førde

Helse Førde HF administrerer sykehus og institusjoner i Sogn og Fjordane, og eies av det statlige Helse Vest.

Helse Førde ble opprettet i 2002, og overtok ansvaret for sykehusene og de psykiatriske institusjonene fra Sogn og Fjordane fylkeskommune i forbindelse med den nasjonale helsereformen. 

Helseforetaket har ansvaret for de offentlige spesialisthelsetjenestene i Sogn og Fjordane. Det omfatter seks klinikker og en divisjon, fordelt på fire sykehus og andre somatiske og psykiatriske institusjoner i Nordfjord, Sunnfjord og Sogn. I tillegg har det ansvaret for ambulansetjenesten i fylket.

Helse Førde hadde i 2005 omkring 2 300 ansatte og et samlet budsjett på 1,4 milliarder kroner. Administrasjonen holder til ved Førde sentralsykehus, som er den største arbeidsplassen i Sogn og Fjordane.

Sykehus og institusjoner

 Førde sentralsjukehus 
 Nordfjord sjukehus
 Lærdal sjukehus
 Nærsjukehuset i Florø
 Nordfjord psykiatrisenter (NSP)
 Førde BUP
 Sogndal BUP
 Nordfjord BUP
 Indre Sogn psykiatrisenter (ISP)
 Ungdomspsykiatrisk helsevern (UPH)

Referanser

Eksterne lenker
 Helse Førde

Norske helseforetak
Helse Vest
Helse- og sosialtjenester i Vestland
Førde
Gulset

Gulset er Telemarks største bydel og drabantby i Skien med 7 894 innbyggere i 2019 (Gulset og Vestre Gulset samlet). Gulset ligger på en ås vest for Skiens bykjerne.

Nord for Gulsetbebyggelsen ligger «Gulsetmarka»; et stort skogområde som er svært populært for skigåing om vinteren, og bading og turgåing om sommeren. Gulset var før 1964 en del av Gjerpen kommune, og det meste av boligbyggingen i bydelen har funnet sted etter kommunesammenslåingen. Deler av Gulset har derfor et sterkt drabantbypreg.

Bygninger 
Bydelen har to offentlige barneskoler: Stigeråsen skole og Kollmyr skole. Gulset ungdomsskole er Grenlands største. Foruten disse offentlige skolene ligger også den private, kristne grunnskolen Oasen skole Grenland (i lokalene til tidligere Strømdal barnskole) i bydelen.

Gulset Senteret er sentralt plassert midt i bydelen, som nærmeste nabo til ungdomsskolen, kirken, biblioteket, Gulset Sykehjem og Gulset Legekontor.

Frivilligsentral 
Gulset Nærmiljøsenter er bydelens frivilligsentral og holder til inne på Gulsetsenteret med et mangfold av aktiviteter og et bredt samarbeid mellom foreninger, enkeltpersoner og næringslivet.

Gulset Nærmiljøsenter ble etablert i 2009 som en ideell forening i samarbeid mellom Gulset Menighetsråd, Gulseth 1. speidergruppa, Gulset Skolemusikk og Gulset Idrettsforening. Nærmiljøsenteret ble godkjent av Kulturdepartementet som Frivilligsentral og er delfinansiert av Skien kommune. Nærmiljøsenteret ledes av et valgt styre med Lars Erik Finholt som styreleder.

I 2016 utviklet Gulset Nærmiljøsenter «Elinesmykket» som identitetsbærer for Gulset og i 2017 ble «Gulsetkofta» kåret etter en designkonkurranse.

Lag og foreninger 
Gulset Idrettsforening har ca. 1 100 medlemmer (2006) og organiserer fotball, turn, håndball, langrenn og turmarsj. Gulset IF er Telemarks største idrettslag.

Skotfoss Turn & Idrettsforening har utviklet Hasselbakken til et helårs hoppanlegg med 4 bakker.

Kjente personer 
Kjente personer som har vokst opp på Gulset er Bård Tufte Johansen, Jan Thomas, Jonis Josef, Magnus Lekven, Einar Håndlykken, Erik  Midtgarden, Jannicke Abrahamsen, Torjus Hansén.

Legatstifteren Margit Schiøtt født Knudsen (død 1946) bodde på Gulset. Hun var valgt som stortingsrepresentant for Venstre, men døde før hun tiltrådte. Hun opprettet legat til fordel for bønder i Gjerpen, og var selv med i driften av gårdsbruket Petersplassen. Hun ble kalt «Maggit», var datter av statsminister Gunnar Knudsen, Borgestad gård, og gift med dr. ing. Didrik Cappelen Schiøtt fra Skien.

Referanser

Eksterne lenker 
 Gulset Idrettsforening
 Gulset Nærmiljøsenter www.gulset.org

Bydeler i Skien
Årets Vestfoldbedrift

Årets Vestfoldbedrift er en årlig prisutdeling i regi av NHO Vestfold. Prisen ble første gang utdelt i 1985.

Prisvinnere
2007 Jotun AS, Sandefjord
2006 Norsk Avfallshandtering AS (NOAH), Re
2005 Pronova BioPharma Norge AS, Sandefjord
2004 Grans Bryggeri AS, Sandefjord
2003 Kanda AS, Larvik
2002 Sandefjord Lufthavn AS, Sandefjord
2001 Norkom ASA (nå Komplett), Sandefjord
2000 Bergene Holm AS, Larvik
1999 Lillaas Finmekaniske AS, Horten
1998 Huseby AS, Våle
1997 AS Lettaksystemer, Larvik
1996 ScanRope AS, Tønsberg
1995 Norautron AS, Horten
1994 Flåtnes Elektro-Mek. AS, Stokke
1993 Hydro Aluminium NAP, Holmestrand
1992 Vingmed Sound, Horten
1991 Jotron AS, Larvik
1990 Jotun AS, Sandefjord
1989 Saba Mølnlycke, Tønsberg
1988 Fibo Støp AS, Holmestrand
1987 Johs. E. Sæther AS, Tønsberg
1986 Alfr. Andersen Mek., Larvik
1985 Corro-Coat AS, Larvik

Eksterne lenker
Link til Jotunsnettside, årets bedrift 2007
 TB.nos liste over prisvinnere
 TB.nos artikkel om 2004-vinneren
 TB.nos artikkel om 2003-vinneren
 TB.nos artikkel om 2002-vinneren
 TB.nos artikkel om 2001-vinneren
 TB.nos artikkel om 1999-vinneren
 Prisbelønte bedrifter liv laga på TB.no 15. februar 2005

Norske priser
Næringsliv i Vestfold og Telemark
Etableringer i 1985
Lars Vikan Rise

Lars Vikan Rise (født 23. november 1988) er en norsk friidrettsutøver fra Trondheim. Hans spesialøvelse er tikamp, men han hevder seg også høyt i andre grener på nasjonalt nivå. Han konkurrerer for Nidelv IL. Han studerte ved University of Missouri på idrettsstipend.

Merittliste 
 Norsk rekord i sjukamp, 5902p. College Station, Texas, USA 11./12.03.2011
 15.-plass i 2010 European Athletics Championships
 8.-plass U18-VM i Marrakech, Marokko 2005
 NCAA:     Utendørs: 7.pl 2008, 4.-plass 2009, 4.-plass 2010, 4.-plass 2011                Innendørs: 4.-plass 2010, 2.-plass 2011
 Norgesmester i tikamp 2013
 Norgesmester i tikamp 2014

Personlige rekorder 
 7-kamp (Heptatlon): 5902p. College Station, Texas, USA 11./12.03.2011 (Norsk rekord Norsk friidrett), (7.20 – 7.25 – 15.75 – 1.99 – 8.32 – 4.70 – 2.40.92)
 10-kamp: 8th TNT Express Meeting, 14. - 15. juni  2014,  Kladno, Tsjekkia: 7918 poeng: 11.32  - 7.03  -  16.05  - 2.06 - 51.15 - 15.69 -  44.30 - 4.55 - 68.03 - 4.40.52
 100 m: 11.06  Lubbock USA 15.05.09.
 200 m: 23,36 Fana 22.07.07
 400 meter: 49.77 Des Moines, Iowa USA 08.06.11
 1000 meter: 2.40.92 College station, Texas/USA 12.03.11
 1500 meter: 4.35.09 Mt. Sac USA 2010
 110 m hekk: Lubbock USA 16.05.09 
 Høyde: 2.06, Kladno Tsjekkia 14.06.2014
 Stavsprang: 4.65m Boulder 160509,  4,70 m (innendørs Fayetteville 12/13.03.2010)
 Lengde: 7,34 Norman, OK 14.05.2011
 Kulestøt:  7,26 kg: 16,60 Midtkiløra 13.07.08
 Diskos :  2 kg: 46.25 m,  Norman OK 2011  USA     
 Spydkast : 800 g: 71.71 Barcelona 29.07.10

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske mangekjempere
Norgesmestere i friidrett
Fødsler i 1988
Personer fra Trondheim kommune