alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Adobe Systems

Adobe Systems er et amerikansk selskap som lager og utvikler programvare til Windows, Linux og Mac OS X/Mac OS. Selskapet ble etablert i 1982 og programporteføljen spenner fra publiseringsprogram for Internett til avansert bildebehandling. Deres produkter framstår som markedsledere, og benyttes av bedrifter innenfor reklame og publisering, som f.eks Illustrator, InDesign, Photoshop og PageMaker, som opprinnelig ble utviklet av Aldus Corporation. I desember 2005 overtok Adobe programvareselskapet Macromedia. Selskapet har navnet sitt etter bygningsmaterialet adobe.

Produkter 
 Photoshop - bildebehandling av punktgrafikk, f.eks. manipulering av fotografier
 Photoshop Express – tilsvarende, men billigere og med begrenset funksjonalitet
 Lightroom – bolkredigering og etterproduksjon av fotografier
 Illustrator – tegneprogram for vektorgrafikk
 Flash – lager animasjoner til bruk på internettsider. Opprinnelig utviklet av Macromedia, men ble overtatt av Adobe ved oppkjøp i 2005.
 Dreamweaver – lage internettsider
 InDesign – sidelayoutredigering
 Premiere Pro – videoredigering
 Audition – lydredigering. Opprinnelig utviklet av Syntrillium Software, overtatt av Adobe i 2003. 
 After Effects – filmeffekter
 Ultra – vektor keying med bluescreen etc. 
 Fireworks – bitmap- og vektorgrafikkredigering
 Encore – DVD opphavsskriving
 Soundbooth – digitallydredigering 
 PDF – filformat for publisering av dokumenter
 Tilhørende programmer som Reader og Distiller.

Eksterne lenker 
 

 
Selskaper etablert i 1982
1982 i USA
San Jose (California)
Stefania Belmondo

Stefania Belmondo (født 13. januar 1969) er en italiensk tidligere langrennsløper. Hun deltok i fem olympiske vinterleker, og vant to gullmedaljer; på 30 km i 1992 i Albertville og på 15 km i 2002 i Salt Lake City.

Karriere 

Belmondo var jevnt god på alle distanser, og vant både verdenscupen i sprint og OL-gull på tremila. Hun har syv plasseringer blant de tre beste i verdenscupen sammenlagt. Hun ble nummer to sammenlagt i 1996/97 og 1998/99, vant sprintcupen i 1996/97 og i 1997 ble hun sammen med Bjarte Engen Vik og Bjørn Dæhlie tildelt Holmenkollmedaljen.

Ved åpningsseremonien til OL 2006 i Torino fikk hun æren av å tenne den olympiske ilden.

Sammenlagtplasseringer i verdenscupen 

* distansecupen var delt mellom langdistanse og mellomdistanse

Se også 
 Liste over personer som har tent den olympiske ild

Referanser

Eksterne lenker 
 

Italienske langrennsløpere
Olympiske mestere for Italia
Olympiske sølvmedaljevinnere for Italia
Olympiske bronsemedaljevinnere for Italia
Verdensmestere i langrenn
Vinnere av Holmenkollmedaljen
Deltakere for Italia under Vinter-OL 1988
Langrennsløpere under Vinter-OL 1988
Medaljevinnere under Vinter-OL 1992
Deltakere for Italia under Vinter-OL 1992
Langrennsløpere under Vinter-OL 1992
Deltakere under Ski-VM 1993
Medaljevinnere under Vinter-OL 1994
Deltakere for Italia under Vinter-OL 1994
Langrennsløpere under Vinter-OL 1994
Deltakere under Ski-VM 1995
Deltakere under Ski-VM 1997
Medaljevinnere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Italia under Vinter-OL 1998
Langrennsløpere under Vinter-OL 1998
Deltakere under Ski-VM 1999
Deltakere under Ski-VM 2001
Medaljevinnere under Vinter-OL 2002
Deltakere for Italia under Vinter-OL 2002
Langrennsløpere under Vinter-OL 2002
Personer fra provinsen Cuneo
Fødsler i 1969
Olympiske medaljevinnere i langrenn
Organisasjonsnummer

Organisasjonsnummer er i Norge et ni-sifret registreringsnummer som tildeles av Enhetsregisteret ved Brønnøysundregistrene for en organisasjon (foretak, idrettslag og lignende). Nummeret brukes for å gi organisasjonen og juridiske personer en unik og entydig identifikator overfor offentlige myndigheter og andre organisasjoner.

Organisasjonsnummeret skal oppgis ved for eksempel opprettelse av en bankkonto, på salgsfakturaer, henvendelser til offentlige myndigheter og økonomiske oppgaver som skal leveres på vegne av organisasjonen.

Det niende sifferet i organisasjonsnummeret er et kontrollsiffer. Det vil si at sifferet er tildelt etter en formel slik at det maskinelt kan beregnes at det er i samsvar med første åtte siffer, for å  unngå feilskriving.

Se også
Brønnøysundregistrene
Organisasjon

Implementasjoner i programmeringsspråk

Python 
def mod11(text, length=8, weights=[2, 3, 4, 5, 6, 7]):
    """
    :param text:    input tekst eller nummer for organisasjonsnummer
    :param length:  lengde, hvis funksjonen skal brukes til å kontrollere andre 
                    nummer, feks. kontonummer
    :param weights: liste over vekttallene som brukes til kontroll, kan endres
                    hvis funksjonen brukes til feks. konto
    :return:        kontrollsifferet, data type integer
    """
    text = str(text).strip()
    digit_sum = 0
    for index, value in enumerate(list(str(text))[length - len(text) - 1::-1]):
        digit_sum += int(value) * weights[index % len(weights)]
    result = 11 - (digit_sum % 11)
    return 0 if 9 < result else result

if __name__ == '__main__':
    tester = [971524960, 974761270, 997694317, 994167642, 917218765, 982110777]
    for test in tester:
        print(mod11(test), str(test)[-1:])

Referanser

Eksterne lenker
 Kan alle få et organisasjonsnummer? – Altinn/Hjelp til regelverk 
 Hvordan plasseres organisasjonsnummeret? – Altinn/Hjelp til regelverk 
 Teknisk oppbygging av organisasjonsnummeret
 Emne organisasjonsnummer – Altinn
 C# bibliotek for å validere og generere organisasjonsnummere

Norsk næringsliv
Brønnøysundregistrene
Numre
Armin Kogler

Armin Kogler (født 4. september 1959 i Innsbruck) er en tidligere østerriksk skihopper.

Etter at han overraskende vant VM i skiflyging i 1979, satte Kogler i 1981 ny verdensrekord i skiflyging med et hopp på 180 meter. I de neste årene tok han to sammenlagtseire i verdenscupen, samt verdensmestertittelen i normalbakke i 1982. I 1984 ble han tildelt Holmenkollmedaljen.

Etter hoppkarrieren utdannet Kogler seg til flyger. I 1989 begynte han som flyger i Tyrolean Airways. Han har dessuten jobbet som ekspertkommentator under ORFs hoppsendinger.

Kogler er gift og har to døtre.

Meritter 
 VM i skiflyging: 1.-plass i 1979
 Verdenscupen: Sammenlagtseier 1981 og 1982, 2.-plass i 1980, 3.-plass i 1983, 14 enkeltseire
 VM i Oslo 1982: : 1.-plass i normalbakken, 3.-plass i stor bakke 2.-plass i laghopping.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Østerrikske skihoppere
Verdensmestere i skihopping
Verdensmestere i skiflyging
Vinnere av Holmenkollmedaljen
Deltakere for Østerrike under Vinter-OL 1980
Skihoppere under Vinter-OL 1980
Deltakere for Østerrike under Vinter-OL 1984
Skihoppere under Vinter-OL 1984
Fødsler i 1959
Elverumsfullmakten

Elverumsfullmakten var et underforstått vedtak fra Stortingets samling på Elverum 9. april 1940, der regjeringen ble gitt en generell fullmakt til å treffe avgjørelser og ivareta landets interesser under krigen.

Stortinget hadde ved det tyske angrepet på Norge flyktet via Hamar til Elverum, og her hadde det sitt siste møte som fri forsamling på Elverum folkehøyskole. Det var Stortingets president, Carl Joachim Hambro, som formulerte fullmaktsforslaget.

Det ble ikke formelt votert over forslaget, og det ble heller ikke uttalt fra presidentplassen at det var «ansett vedtatt». Det var en kort replikkveksling om det konstitusjonelle grunnlaget for fullmaktsforslaget. Det har vært vanlig å se på forslaget som en vedtatt generalfullmakt og som en del av regjeringens styringsgrunnlag.

Forslaget ble allikevel debattert på det nittiende ordentlige Storting i 1945-46.

Stortinget vedtok i et annet møte samme dag (på Hamar) en enstemmig tillitserklæring til regjeringen og gav den fullmakt til å supplere seg med tre konsultative statsråder fra opposisjonspartiene. I et regjeringsvedtak av 17. april 1940 heter det at «Norge har i denne stund bare én regjering, den som Kongen har utnevnt og som Stortinget enstemmig har bedt om å bli sittende».

Juridisk sett er det i ettertid konstitusjonell nødrett som har vært regnet som hovedgrunnlaget for regjeringens virksomhet under krigen, ikke Elverumsfullmakten som sådan.

Et lovforslag om å gi Kongen i statsråd utvidede fullmakter til lovgivning i krigstid ble fremlagt for Odelstinget 5. april 1940.

Jo Benkow sier i boka Vendepunkt: 9. april i vår bevissthet at det ikke kan være tvil om at fullmakten hadde fått full tilslutning, selv om det ikke var en formell votering over den.

Referanser

Litteratur 
 Eivind Otto Hjelle om Elverumsfullmakten i Hans Fredrik Dahl, Guri Hjeltnes, Berit Nøkleby, Nils Johan Ringdal og Øystein Sørensen (red.): Norsk krigsleksikon 1940–45, Cappelen 1995

Norge under andre verdenskrig
Felttoget i Norge under andre verdenskrig
1940 i Norge
Iquitos

Iquitos er hovedstad i regionen Loreto i Peru (i provinsen Maynas). Byen ligger ved elven Amazonas og er en viktig havneby ved Amazonas flodområde. Selv om byen ligger mer enn 3000 kilometer fra munningen av Amazonas, befinner den seg bare 106 meter over havnivå. I tillegg til Amazonas-elven, er byen omgitt av elvene Nanay og Itaya.

For å komme til Iquitos må man reise enten med fly eller båt. Byen regnes som den største byen i verden som ikke har veiforbindelse til omverdenen. Det eneste unntaket er en vei som går til nabobyen Nauta som ligger om lag 100 km. sør for Iquitos.

Klimaet er varmt og fuktig. Den gjennomsnittlige relative fuktigheten ligger på om lag 85%.

Historie 
Iquitos ble etablert som en misjonsstasjon for jesuittene på 1750-tallet. Byen begynte å vokse for alvor da byen ble hovedstad i den nyopprettede Loretto-regionen i 1864.

Iquitos ble, sammen med Manaus, kjent for tapping av gummi på slutten av 1800-tallet. Fremdeles finnes det mange storslåtte bygninger fra den tiden, blant annet «Jernhuset» som var utviklet av Gustave Eiffel. Gummiboomen fikk en slutt da frø fra gummiplanten ble smuglet ut av Amazonas og plantet andre steder.

Økonomi 
Iquitos er en viktig havneby for eksport av tømmer. Andre industrier er olje- og romproduksjon. I tillegg er turismen økende i området. Dette gjelder både for båtturer på Amazonas-elven, der mange reiser til Manaus. Mange turister bruker også Iquitos som et utgangspunkt for turer inn i jungelen.

Eksterne lenker 
 Municipalidad Provincial de Maynas (spansk)
 Iquitos turistinformasjon

Byer i Peru
Bosetninger etablert i 1757
1757 i Sør-Amerika
Ompa til du dør

Ompa til du dør er Kaizers Orchestras første album. Albumet ble spilt inn sommeren 2001 og gitt ut 1. september samme år. Det ble bare lagd 3 000 eksemplarer som første opplag, og dette solgte ut såpass fort at det var en stund hvor etterspørselen var stor uten at de hadde noe å selge. Albumet har solgt nærmere 100 000 eksemplar i Norge.

Ompa til du dør lå på VG-lista i totalt 53 uker og toppet lista i uke 13, 2002. For albumet mottok bandet Spellemannprisen 2001 og Alarmprisen 2002, begge i klassen rock.

Albumet ble reutgitt i 2021 i en remastret versjon, i anledning bandets og albumets 20-årsjubileum.

Sporliste 
 «Kontroll på kontinentet»
 «Ompa til du dør»
 «Bøn fra helvete» (Janove Ottesen/Geir Zahl)
 «170»
 «Rullett» (Geir Zahl)
 «Dr. Mowinckel» (Geir Zahl)
 «Fra sjafør til passasjer» 
 «Resistansen» 
 «Dekk bord» (Janove Ottesen/Geir Zahl)
 «Bak et halleluja» 
 «Bris»
 «Mr. Kaizer, hans Constanse og meg»

Alle sanger skrevet av Janove Ottesen, unntatt hvor markert.

Medvirkende

Kaizers Orchestra
 Janove Ottesen - sang, gitar, oljetønner, piano på Rullett, Resistansen, kor, låtskriver, produsent, arrangement
 Geir Zahl - sang, gitarer, oljetønner, mandolin på Rullett, kor, låtskriver, produsent
 Terje Winterstø Røthing - gitarer, kor, tamburin, sykkelfelg, låtskriver
 Jon Sjøen - kontrabass, elektrisk bass, arrangement 
 Helge Risa - pumpeorgel, piano 
 Rune Solheim - trommer, perkusjon

Øvrige
 Jørgen Træen - produsent, tekniker, miksing 
 Stian Carstensen - sologitar på Kontroll på kontinentet, banjo på 170 og Bak et halleluja, kaval på Dr. Mowinckel, Resistansen, arrangement på Rullett, produsent 
 Jan Kåre Hystad - saksofon på Ompa til du dør, Bøn fra helvete, Dr. Mowinckel, Resistansen
 Siri Smith - baryton/tenorhorn på Resistansen og Mr. Kaizer, hans Constanse og meg
 Tor Jaran Apold - fiolin på Ompa til du dør, 170, Rullett, Fra sjåfør til passasjer
 Tor Johan Bøen - fiolin på Ompa til du dør, 170, Rullett, Fra sjåfør til passasjer
 Bergmund Waal Skaslien - bratsj på Ompa til du dør, 170, Rullett, Fra sjåfør til passasjer
 Johann Sebastian Blum - cello på Ompa til du dør, 170, Rullett, Fra sjåfør til passasjer
 Frode Rydland - kornett på Resistansen og Mr. Kaizer, hans Constanse og meg
 Svein Henrik Giske - kornett på Resistansen og Mr. Kaizer, hans Constanse og meg
 Tormod Flaten - euphonium på Resistansen og Mr. Kaizer, hans Constanse og meg
 Elin Høyland - kor på Dr. Mowinckel
 Inger Undheim - kor på Dr. Mowinckel
 Line Daatland - kor på Dr. Mowinckel
 Audun Strype - mastering
 Thor Brødreskift - fotograf 
 Atle Øksendal - coverdesign

Eksterne lenker 
 

Kaizers Orchestra-album
Debutalbum fra 2001
Norske debutalbum
Acre (måleenhet)

Acre er en gammel måleenhet for flate. Ordet tilsvarer det norske ordet åker. En åker av denne størrelsen kunne man pløye opp i løpet av en dag med et middelaldersk spann på to okser.

1 acre = 4,0469 dekar og 0,40469 hektar. Måleenheten er fortsatt i bruk i USA og England.

For å regne om fra acre til hektar, multipliser med 0,40469.
For å regne om fra hektar til acre, multipliser med 2,4710.

Referanser 

Acre
Tromsdalen

Tromsdalen (nordsamisk: Sálašvággi, Romssavággi) er en av bydelene i Tromsø. Bydelen er forbundet med Tromsøya med den 1016 meter lange  Tromsøbrua, (Tromsdalen - sentrum av Tromsø), og den 3500 meter lange Tromsøysundtunnelen, (Tomasjord - Breivika). Brua ble ferdig 1960, og tunnelen ble åpnet 1994. Tromsdalen grenser mot Tomasjord i nord og Solligården i sør. Bydelen har fått navn etter dalen som ligger i området. Tromsdalen er et dalføre som leder fra Tromsdalstinden ned til Tromsøysundet og Tromsøya (Tromsø).

Tettstedet Tromsdalen, som også inkluderer bydelene Tomasjord, Lunheim og Kroken i nord og Solligården i sør, hadde  innbyggere pr. . Delområdet Tromsdalen, som omfatter grunnkretsene Dalen, Otium, Lilleaksla, Bellevue og Hungeren, hadde  innbyggere i 2015.

Kultur 
Forfatteren John Giæver er nært knyttet til Tromsdalen. Han har skrevet et vakkert minne om dalen og Tromsdalselva i novellen "Min barndoms elv". Forfatteren Lars Berg bosatte seg i Tromsdalen etter krigen. Han etablerte Tromsøysund framhaldsskole i 1947, og skrev alle sine etterkrigsromaner her. Han stiftet Hålogaland teater. Humoristen og forfatteren Arthur Arntzen er født og oppvokst i Tromsdalen. Her debuterte han på scenen med sin Oluf, og for den lokalkjente er Raillkattlia et kjent sted ved Lillebrua som går over Tromsdalselva. Lyrikeren Helge Stangnes har bodd og hatt sitt virke i Tromsdalen i et halvt århundre. Viseduoen Tobben og Ero (Torbjørn Willassen og Jan Ero Olsen) kommer også fra dalen. De ga ut flere plater med egne melodier til dikt av forfattere som Arnulf Øverland og Knut Hamsun. Deres karriere var kort, men hektisk. De samarbeidet blant annet med Cornelis Vreeswijk. Deres visekunst fikk stor betydning, ikke minst som inspirasjon for andre. Blant de som lot seg inspirere var Tromsdalsguttene Jørn Hoel og Steinar Albrigtsen. De har gitt ut flere plater, både som duoen Jørn & Steinar og hver for seg. Visesangerne Bente Reibo (Nordnorsk visegruppe) og Turid Pedersen (Nøkken) er fra Tromsdalen.

Institusjoner og bedrifter 
 Tromsdalen kulturhus (Kulta)
 Tromsdalen ungdoms- og idrettslag (TUIL).
 Tromstun ungdomsskole
 Tromsdalen videregående skole (TVGS)
 Pyramiden kjøpesenter
 Ecornsenteret
 Biblioteket
 Tromsdalen Camping
 Tromsdalen barneskole

Nevneverdig

Se også 
 Bydeler i Tromsø

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Tromsdalen bydelsråd
 Bilde av Tromsdalen

Bydeler i Tromsø
Tettsteder i Troms og Finnmark
Tidligere fergesteder i Troms
Artikler i sjøfart-prosjektet
Runar Tafjord

Runar Tafjord (født 14. desember 1957) er fra Langevåg i Sula kommune og er valthornist. Han er en del av The Brazz Brothers og er bror til Stein Erik Tafjord.

Runar Tafjord er utdannet ved Norges musikkhøyskole i Oslo. Han har i flere år spilt i ulike skandinaviske symfoniorkestre, blant annet Oslo Filharmoniske Orkester, Den Norske Operas Orkester, Bergen Filharmoniske Orkester og Göteborg Filharmoniske Orkester. Han er også en mye benyttet soloartist og studiomusiker og er en av kun fem skandinaviske valthornister som spiller jazz.  I tillegg til dette er han dirigent og instruktør for brassensembler.

Referanser 

Norske jazzmusikere
Norske hornister
Personer fra Sula kommune
NLA Høgskolen Staffeldtsgate

NLA Høgskolen Staffeldtsgate er den private høgskolen NLA Høgskolens avdeling i Oslo. Ved studiestedet tilbyr høgskolen bachelorgrader innen økonomi, administrasjon og innovasjon under navnet Hauge School of Management, samt bachelorgrader og årsstudier innen utøvende musikk og teologi og ledelse. Skolen ble høgskole 1. august 2004 og fusjonerte med NLA Høgskolen 1. januar 2013.

Skolen er en videreføring av Bibelskolen i Oslo, som Det norske lutherske Indremisjonsselskap startet i 1916.

Eksterne lenker
 Nettsider til NLAs studiested Oslo
 NLA Høgskolen

Normisjon
Lutherske utdanningsinstitusjoner
Kristne skoler i Norge
Høyskoler i Oslo
Utdanningsinstitusjoner etablert i 2005
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1916
Utdanningsinstitusjoner etablert i 2013
Norges musikkhøgskole

Norges musikkhøgskole på Majorstuen i Oslo er en vitenskapelig høgskole og Norges eldste musikkutdanningsinstitusjon i drift. 

Skolen tilbyr bachelor innenfor klassisk (utøvende og pedagogisk), kirkemusikk, jazz, folkemusikk (utøvende og pedagogisk), komposisjon og det frie kandidatstudiet. Fra høsten 2011 tilbys også bachelor i direksjon. Skolen tilbyr mastergrad innenfor alle disse retningene, samt musikkterapi, og diplomstudie for klassisk utøvende og komposisjon. I tillegg tilbyr skolen en rekke videreutdannings- og årskurs. Institusjonen driver også  forskning og utviklingsarbeid innen musikkfag. Noen av Norges fremste musikere er utdannet ved denne skolen.

Historie 
Ønsket om en statsdrevet høyere musikkutdanningsinstitusjon i Norge stammer helt tilbake til 1800-tallet. 

I 1883 startet Ludvig Mathias og Peter Lindeman, som var far og sønn, den såkalte «Organistskolen» i Kristiania. Den utviklet seg til å bli vårt første og største musikkonservatorium, og den ble et viktig fundament for Norges musikkhøgskole. Konservatoriet etter Lindeman-familien ble avviklet i 1973. Historien etter denne familien, som gjorde en uforglemmelig innsats for norsk musikkliv, tas vare på ved Norges musikkhøgskole. Skolens store konsertsal Lindemansalen er oppkalt etter dem. Etter avviklingen av konservatoriet i 1973 ble Norges musikkhøgskole etablert samme år.

I 1996 ble skolen slått sammen med tidligere Østlandets musikkonservatorium. Dette konservatoriet hadde sine røtter tilbake til Musikkonservatoriet Veitvet, og ble i 1989 slått sammen med Buskerud Musikkonservatorium.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norges musikkhøgskole
Musikkskoler
Majorstuen
1973 i Norge
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1973
Kulturminner i bydel Frogner
Heidal i Sel

Heidal er en sidedal til Gudbrandsdalen. Dalen går nordvestover fra tettstedet Sjoa, rundt 10 km før kommunesenteret Otta. Dalen og nærområdene omkring utgjorde tidligere Heidal kommune, som ble slått sammen med Sel kommune i 1965.  Gjennom dalen renner elven Sjoa som har sitt utløp fra Gjende.

Heidal har omkring 1600 innbyggere.

Gårder 
Heidal har den største tettheten av verneverdige bygninger i Norge. Rundt 60 prosent av de 1300 bygningene er fra før 1900. Av disse er 90 hus fredet. Ni av gårdene er totalfredet. Noen av de mer kjente gårdene er Slette, som forøvrig har sin egen bunad, Heringstad, Kruke, Bjølstad Gård og Lusæter.  

Maleren Johs. Torbjørn Rudrud har foreviget alle gårdene.

Næringsliv 
Hovednæringen er jord- og skogbruk. Annen tradisjonell næring inkluderer tømring, snekring, treskjæring, restaurering av gamle hus og bruksgjenstander, rosemaling og veving. Heidal har tre hyttefabrikker. Nyere næringsvirksomhet er blant annet knyttet til rafting i elva Sjoa.

Dalen er blant annet kjent for Heidalsosten, som produseres ved Heidal Ysteri.

Kirkebygg 
Midt i dalen ligger to kirker, Heidal kirke og Bjølstad kirke; sistnevnte kalles ofte «Bjølstadkapellet».

Skoler og barnehager 
Heidal har en barnehage. Den lokale grunnskolen har 118 elever i skoleåret 2020/2021 fordelt på klassetrinnene 1-10 klasse.

Kultur 
Eventyret «Småguttene som traff trollene på Heidalsskogen» stammer fra Heidalen.

Idrett 
Den lokale idrettsklubben Heidal Idrettslag tilbyr aktiviteter innen en rekke sommer- og vintersportsgrener.

Referanser

Eksterne lenker 
 Heidal historielag
 
 

Daler i Innlandet
Gudbrandsdalen
Sels geografi
Kvalitetsutvalget

Kvalitetsutvalget, fullt navn Utvalget for kvalitet i grunnopplæringen, ble nedsatt av Stortinget den 4. desember 2001. Utvalgets mandat var å «vurdere innhold, kvalitet og organisering av grunnopplæringen». (Med «grunnopplæring» forstås her grunnleggende opplæring i grunnskolen.) Leder av utvalget var Astrid Søgnen, tidligere statssekretær for (Ap), og daværende styreleder i Læringssenteret, nasjonalt kompetansesenter for utdanningssektoren i Norge. Utvalget er derfor også kalt Søgnenutvalget.

Utvalget leverte en delinnstilling om kvalitetsvurdering og kvalitetsutvikling i grunnopplæringen 14. juni 2002. Som hovedtiltak foreslo denne innstillingen innføring av årlige nasjonale prøver av grunnskoleelevenes basiskunnskaper samt innføring av en «kvalitetsportal». Kvalitetspotralen var tenkt som et nettsted for presentasjon av resultatene fra den årlige kvalitetsmålingen. Forslaget om nasjonale prøver fikk tilslutning fra Stortinget og ble iverksatt fra og med våren 2004.

Utvalgets hovedinnstilling ble levert 5. juni 2003. Innstillingens hovedinnretting presenteres i innledningen som følgende foreslåtte «gjennomgående grep»:

Forsterket tilpasset opplæring for alle gjennom organisatorisk tilrettelegging, differensiering og kvalitetssikringssystemer.
Gjennomgående og modulbaserte læreplaner for hele grunnopplæringen.
Basiskompetanse som er gjennomgående i alle læreplaner på alle trinn og nivå. 
Gjennomgående satsing på realfag og språkfag.
Bortfall av avgangsprøven i grunnskolen som overgangsmarkør mellom grunnskolen og videregående opplæring.
Nasjonale prøver og mappe som gjennomgående vurderingsverktøy.
Nytt karaktersystem med karakterskalaen A-F erstatter dagens karaktersystem.
Tettere kobling mellom ungdomstrinnet og videregående opplæring, både i form av programfag og valg av moduler fra videregående opplæring på ungdomstrinnet.
Tettere kobling mellom grunnopplæringen og høyere utdanning ved at elever i videregående skole kan ta fag i høyere utdanning mens de er elever.
Fylkeskommunen får ansvaret for yrkesveiledningen på ungdomstrinnet.
Arbeidslivets plass i opplæringen styrkes og gjøres mer forpliktende og gjennomgående.
Begrepet livsvid læring tas i bruk på ungdomstrinnet og i videregående opplæring.
Kompetanseutvikling for lærere på alle nivå i fag som matematikk, norsk og engelsk med tilhørende fagdidaktikk.
Gjennomgående satsing på IKT.
Gjennomgående satsing på ledelse.
Barnehagene får tettere tilknytning til grunnopplæringen gjennom rammeplanen og ved politisk og administrativ tilhørighet i Utdannings- og forskningsdepartementet.

Eksterne lenker 
 NOU 2002:10 – Førsteklasses fra første klasse, delinnstilling 14. juni 2002
 NOU 2003:16 – I første rekke, hovedinnstilling 5. juni 2003

Norges offentlige utredninger
Utdanning i Norge