alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Sted

Et sted er et avgrenset område eller en lokalitet (latin locus).

Ordet staðr  
Ordet sted har opprinnelse i norrøne staðr, som kan bety sted eller område. Staðr var i motsetning til sted et hankjønnsord. 

Johan Fritzner har ti ulike tolker av ordet staðr. En mye brukt anvendelse av ordet staðr i middelalderen, var et hellig innviet sted som en kirkelig eller annen religiøs stiftelse eller anlegg. Jamfør også for eksempel dagens bruk i ordene «den hellige stad» og «den gamle stad» (Trondheim), som ikke bare betyr det hellige eller gamle stedet.

Tilsvarende fantes på gotiske staþs, gammelengelsk stede, gammelsaksisk stedi og gammelhøytysk stad.

Geografisk sted
I geografisk sammenheng er et sted er en del av et landskap, enten det er naturlig eller menneskeskapt. Et sted er et avgrenset område og har et navn. Betegnelsen sted kan brukes om en by, en bydel, ei bygd, en gård, et enkelthus, en øy, en eng, osv. 

I Norge er det kun tettsteder som er offisielt statistikkført. Statistisk sentralbyrå definerer tettsted som et tettbygd område med minst 200 bosatte der avstanden mellom husene som regel ikke overstiger 50 meter. Tettsted avgrenses uavhengig av administrative grenser. Ifølge denne definisjonen er også Norges største by, Oslo, et tettsted. 

I dagligtale er det hovedsakelig områder som er bylignende, men ikke store nok til å kalles by som får betegnelsen tettsted. Er stedet enda mindre kalles det gjerne en bygd eller en grend eller bare et sted.

En alternativ form av ordet sted er stad. Det er rundt  steder i Norge med stedsnavn som slutter på -stad. Eksempler er Fredrikstad, Harstad og Grimstad. I Sverige er det ca. , for eksempel Karlstad og Halmstad, og i Danmark ca. 200. På Island er det om lag  steder med navn som slutter på -staðr eller -staðir, for eksempel Egilsstaðir.

Geometrisk sted
Innen matematikk er geometrisk sted en betegnelse i forbindelse med punktmengder. At en punktmengde, en kurve eller en rett linje, er det geometriske sted for punkter med en bestemt egenskap, vil si at alle kurvens punkter har denne egenskapen, og at alle punkter med egenskapen ligger på kurven.

Eksempler:
 
 Midtnormal er det geometriske sted for de punkter som har samme avstand til to gitte punkter.

 Parallelle linjer er det geometriske sted i planet for punktene med en gitt avstand til en rett linje.

 Sylinder er det geometriske sted i rommet for punktene med en gitt avstand til en rett linje.

 Vinkelhalveringslinje er det geometriske sted for de punkter som har samme avstand til to linjer som skjærer hverandre.

 Sirkel er det geometriske sted for punktene med en gitt avstand til et gitt punkt.

Astronomisk sted

Geosentrisk sted

Heliosentrisk sted

Se også
Lister over steder i Norge
Toponymi, læren om stedsnavn

Referanser

Geografi
Invasjon

Invasjon er militære styrkers inntrengning på et annet lands territorium. En invasjon kan starte en krig, være et bidrag til å avslutte en krig, eller være en krig i seg selv. Målet med en invasjon er normalt å få militær kontroll over området som invaderes.

Invasjon brukes i medisinsk sammenheng om kreftceller som vokser inn i tilgrensende vev, eller om sykdom og plager som stikkes inn i mennesklig vev.

Arkeologiske funn tyder på at invasjoner har skjedd jevnlig fra før historisk tid. I antikken var den eneste måten å sikre kommunikasjon på å holde hæren samlet, og invasjon ble dermed en naturlig strategi. Murer og forsvarsverk, som skyttergraver og minefelt, har vært laget for å forhindre invasjon eller å forsinke en invasjon lenge nok til at den forsvarende part får mobilisert sine styrker.

Andre verdenskrig viste at store forsvarsverk ikke var særlig effektive som forsvar mot invasjon på bakken, og lettere mobilt utstyr blir nå i større grad brukt som forsvar.

Øynasjoner som Storbritannia og Japan har satset på en sterk marine som forsvar mot invasjon.

Invasjonen kan skje via land ved at en hær går over en grense eller inn i en spesiell sone. Invasjon kan skje via vann ved at båter setter i land soldater. Invasjon kan også skje med fly, der soldater settes av eller hopper ut i falskjerm, men uten støtte fra bakkestyrker har det vist seg svært vanskelig å få til i praksis.

En invasjon kan, når den militære motstanden er nedkjempet, føre til en okkupasjon.

Historiske invasjoner
Julius Cæsar invaderte Gallia i 58-57 f.Kr og invaderte Storbritannia to ganger i 56 og 55 f. Kr. I perioden 633 til 654 invaderte arabiske muslimer Persia. I 1066 invaderte Harald Hardråde England, men ble bekjempet i Slaget ved Stamford Bridge. Jerusalem ble invadert av det første korstog i 1099, og i tiden etter fulgte en rekke av mer eller mindre vellykkede invasjoner, med en pause fra 1192 da Saladin og Rikard Løvehjerte inngik en fredsavtale. På 1200-tallet invaderte mongolene store deler av Asia og Europa, og på 1500-tallet invaderte Ottomanerne blant annet Østerrike og Ungarn. Napoleon invaderte fra 1792 til 1811 store deler av Europa, mens i 1813 ble Frankrike invadert. I 1914, som del av første verdenskrig, invaderte Tyskland Belgia og Frankrike. I 1939 invaderte Sovjetunionen blant annet Finland. I 1939 invaderte nazi-Tyskland Polen, og fra 1940 invaderte de store deler av Europa. Operasjon Overlord var kodenavn på invasjonen av Normandie, der allierte styrker gikk i land i Frankrike i den største amfibiske operasjonen noensinne, og som bidro til å avslutte andre verdenskrig.

Referanser

Krig
Kurs

Et kurs er undervisning i et fag eller emne som er begrenset i tid. Kurs kan være en del av og føre frem til en høyere utdanning. Kurs kan være en del av opplæringsprogram til fagbrev eller lignende, og gi grunnlag for en sertifisering, tillatelse eller lisens. Hvilke kvalifikasjoner et kurs fører frem til avhenger av hva slags undervisningsopplegg kurset er en del av. Kurs kan være en del av generell opplæringsvirksomhet uten at det gir anerkjente kvalifikasjoner. Kurs kan være en fritidsaktivitet. Kurs kan være gratis eller koste penger. 

De viktigste faktorene for deltagerne ved valg av kurs i regi av studieforbundene var selvutvikling, teoretisk kompetanse, praktiske ferdigheter, fritidsrelaterte emner og sosialt samvær. Kurs hvor timene er konsentrert over et kortere tidsrom kalles ofte intensivkurs eller krasjkurs.

Universiteter og høgskoler 
På norske universiteter og høgskoler tilbys kurs (enkeltemner) og tiden måles i studiepoeng. Kursene er byggestenene i studieprogrammene som tilsammen kan føre frem til en universitetsutdanning.

Studieforbund 
Norge har hatt en egen lov om voksenopplæring siden 1976. Studieforbund får statsstøtte for å arrangere kurs. Studieforbundene tilbyr i hovedsak pensums- og eksamensfri opplæring, og de færreste deltakerne får tilbud om avsluttende prøve eller eksamen. Studieforbundene skal i henhold til voksenopplæringsloven gi deltakerne dokumentasjon på deltakelsen gjennom kursbevis ved kursets avslutning.

Andre kursarrangører 
Det er ingen begrensninger eller krav til  hvem som kan arrangere et kurs og kurs arrangeres av alt fra privatpersoner til private bedrifter eller offentlige institusjoner. Begrensninger for kurs ligger i hvordan de omtales og markedsføres (se markedsføringsloven).

Referanser 
 
 
 
 
 

Utdanning
Foretaksregisteret

Foretaksregisteret er et register over norske og utenlandske foretak i Norge. Ordet «foretak» er det juridisk korrekte begrepet for det man i dagligtale ofte kaller «bedrift».

Registeret skal sikre rettsvern og økonomisk oversikt, og er en viktig kilde for alle som trenger korrekte opplysninger om aktørene i norsk næringsliv. Foretaksregisteret holder oversikt over ansvarsforhold, adresser, aksjekapital, vedtekter, m.v. 

Alle næringsdrivende selskaper, samt enkeltpersonforetak som driver handel med innkjøpte varer eller har mer enn 5 ansatte, er pliktig til å registrere seg i Foretaksregisteret. Øvrige enkeltpersonforetak har rett til å registrere seg. Registrering i Foretaksregisteret er gebyrbelagt.

For å bli registrert i Foretaksregisteret må man ha et organisasjonsnummer fra Enhetsregisteret, jf. enhetsregisterloven § 9. I praksis skjer registrering basert på samordnet registermelding, enten elektronisk via Altinn eller som papirskjema. 

Foretaksregisteret ble opprettet 1. januar 1988 og avløste de tidligere Handelsregistrene som ble ført av sorenskrivere rundt om i hele landet. Foretaksregisteret er ett av flere registre som føres ved Brønnøysundregistrene, som er Statens registeretat.

Foretaksregisteret er et tilknyttet register til Enhetsregisteret, sammen med bl.a. Arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret, Manntallet for etterskuddspliktige og Merverdiavgiftsmanntallet.

Se også 
Foretaksnavn
 Register over reelle rettighetshavere

Eksterne lenker 
 Foretaksregisteret
 Hvem har registreringsplikt i Foretaksregisteret? – Altinn/Starte og drive bedrift
 Hva gjør jeg for å bli registrert i Foretaksregisteret? – Altinn/Starte og drive bedrift
 Frivillig registrering i Foretaksregisteret – Altinn/Starte og drive bedrift 
 Hva er en firmaattest? – Altinn/Starte og drive bedrift
 Hva koster registrering i Foretaksregisteret? – Altinn/Starte og drive bedrift
 Lov om registrering av foretak

Brønnøysundregistrene
Norsk næringsliv
Norsk selskapsrett
Norske offentlige registre
Eirik Bakke

Eirik Bakke (født 13. september 1977) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller.

Han spilte senest for Sogndal Fotball, til og med 2012. Han har spilt 27  for Norge, og har over 50 kamper for aldersbestemte landslag. Han er sønn av den tidligere Sogndal-spilleren og nå avdøde Svein Bakke.

Bakke begynte fotballkarrieren på hjemstedet Sogndal. I 1999 ble han solgt til Leeds United for 45 millioner kroner. Yorkshire-klubben var da et topplag i engelsk og europeisk fotball. Bakke spilte blant annet for Leeds i semifinalen i Mesterligaen i 2000/2001-sesongen. Deretter ble Bakke med på klubbens økonomiske og sportslige nedtur i årene som fulgte. Høsten 2005 lånte Leeds ham ut til Aston Villa. Leeds ble ikke enig med Aston Villa om å forlenge låneavtalen, og han returnerte derfor til Leeds i februar 2006.

Retur til Norge 
Den 31. august 2006 ble Bakke klar for Brann. Han skrev under en kontrakt med varighet 1½ år, som senere ble forlenget med ytterligere to år. Etter at Martin Andresen forlot Brann etter gullsesongen, ble Bakke valgt til kaptein for laget. Bakke hadde kontrakt med bergensklubben ut 2010-sesongen og gikk deretter tilbake til Sogndal hvor han avsluttet karrieren.

TV-karriere 
Den 15. juni 2022 ble det opplyst at Eirik Bakke var en av de nye ekspertene i Viaplays nye Premier League-satsing.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Profil hos Sogndal Fotball

Norske fotballspillere
Norske fotballtrenere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Norske fotballspillere i England
Spillere i Fotball-EM 2000
Fotballspillere for Sogndal Fotball
Fotballspillere for Leeds United FC
Fotballspillere for Aston Villa FC
Fotballspillere for SK Brann
Fotballtrenere for Sogndal Fotball
Personer fra Sogndal kommune
Ekspertkommentatorer (sport)
Personer tilknyttet Viasat
Steyr-Daimler-Puch

Steyr-Daimler-Puch var en industribedrift med hovedsete i Steyr, Østerrike.

Historie 
Firmaet ble startet som Josef und Franz Werndl & Co. i 1864 for å produsere geværer, men ble kjent som Steyr-Werke AG i 1924.  I 1894 begynte de produksjon av sykler, og biler i 1915.  De ble slått sammen med Puch og Austro-Daimler i 1934, og ble da hetende Steyr-Daimler-Puch.

I 1990 ble konsernet delt opp, og Steyr Tractor ble solgt til Case Corporation. Puchs motorsykkel-avdeling ble solgt til Piaggio, Steyr Mannlicher fortsatte med våpenproduksjon, og bilavdelingen ble slått sammen med Magna og fikk navnet Magna Steyr.

Steyr-Daimler-Puch produserte blant annet Pinzgauer, et terrengkjøretøy, fra 1971 til 2000 og Steyr 680M, en terrenggående lastebil, fra 1960 til rundt 1984.

Se også 
 Steyr Sportwaffen
 Steyr Mannlicher

Eksterne lenker
 
 Steyr-Daimler-Puch Spezialfahrzeuge

Bilprodusenter
Tidligere bussprodusenter
Våpenprodusenter
Østerrikske selskaper
Etableringer i 1864
Politihund

Politihund, eller polititjenestehund som noen kaller det, er et samlebegrep som omfatter alle tjenestehunder i politiets tjeneste, enten dette er en patruljehund, kriminalsøkshund, narkotikahund, bombehund eller en annen type brukshund.

Generelt 

I de fleste land eies politihundene av myndighetene, som derfor ikke trenger å gi noen økonomisk kompensasjon for den jobben de gjør. Politihunder som er i privat eie får gjerne en viss økonomisk godtgjørelse (i Norge kr. 241,00 i måneden pr. 2005) for sin tjeneste, men beløpet varierer mye fra land til land. I gjennomsnitt blir politihunder pensjonert i en alder av cirka 8 år, selv om de teoretisk kan utstå tjeneste til de er omkring 10 år gamle. I spesielle tilfeller kan enkelte individer stå i tjeneste lenger enda, som for eksempel narkotikahunden «Sonny», som fortsatt var i tjeneste på Romerike 12,5 år gammel.

De mest typiske skarpe polititjenestehundene tilhører av rasene schäferhund, malinois og rottweiler, men i mange land har også tatt i bruk en rekke andre raser. I fjerne østen har for eksempel flere typiske pariahhunder vist seg å være svært godt egnet som skarpe tjenestehunder for politiet.

Alle polititjenestehunder er imidlertid ikke skarpe. Det er for eksempel betydelig større variasjon i hunderasene som brukes som narkotikahunder. Der er kombinasjonen av god luktesans og stor arbeidsvillighet ofte det viktigste, og i mange tilfeller kan også mindre størrelse gjøre disse tjenestehundene med anvendelige. Både spaniels, retrievere og noen støvere (spesielt beagle) har utmerket seg som spesielt egnet til formålet.

Politihunder i Norge 
Norges første polititjenestehund var schäferhundtispen «Mira», som ble godkjent den 17. mai 1913 i København. Hundefører var overkonstabel Syver Braaten fra Sarpsborg.

De fleste politihunder i Norge er privateide, og i henhold til retningslinjer er det kun bombehunder som er statseide. Noen hundeførere har imidlertid tegnet kontrakt med det lokale politidistrikt som gjør disse til eiere, men disse avtalene varierer.

Hund og hundefører utdannes og godkjennes ved  Politihøgskolen på eget kurs. Kursene er lokalisert til Sæter gård ved Kongsvinger.

Pr. 1. mars 2005 var det totalt 191 godkjente politihunder i Norge, hvorav:
 123 patruljehunder
 64 narkotikahunder
 4 bombehunder
 2 brannhunder

Politihundene benyttes til søk etter mennesker, narkotika, bomber og brennbare væsker. Hundene som søker etter mennesker er patruljehunder. Disse benyttes sin gode luktesans til enten å gå spor, søke på overvær (rundering) eller ved patruljegang. Patruljehundene er trent på å finne savnede mennesker (ettersøk), enten levende eller døde. Patruljehundene er også trent på å forvare sin fører eller andre. Det vil si at den er "skarptrent" og skal kunne bite seg fast på kommando. 

En del av hundene har tillegsutdannelse på lavinesøk og ruinsøk. 5 ekvipasjer har også videreutdanning på søk etter nedgravde gjenstander. Disse skal også få tilleggsutdanning på åstedssøk som innebærer markering på blod og sæd.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Norsk Politihundelag

Brukshundtyper
Serbisk

Serbisk er et slavisk språk som snakkes i Serbia, Montenegro, Bosnia-Hercegovina.

Serbisk ble tidligere kalt serbokroatisk, serbisk eller kroatisk, og hadde tre uttalevarianter (ekavisk, ijekavisk og ikavisk). Et eksempel på dette er «melk», som på ekavisk blir «mleko», på ijekavisk blir «mlijeko» og på ikavisk blir «mliko». Serbisk og kroatisk er nå skilt fra hverandre. Den ekaviske varianten av serbisk er mest brukt i Serbia og delvis i Montenegro, mens den ijekaviske varianten snakkes i den serbiske republikken i Bosnia-Hercegovina, Montenegro og Kroatia. Kroatisk språk er bygget på ijekavisk (det sentrale Kroatia) og ikavisk (Dalmatia, Istria, Bosnia).

Serbisk språk benytter kyrillisk skrift med enkelte spesialbokstaver (se det serbiske alfabetet), og latinske bokstaver i Bosnia, Kroatia og Montenegro.

Se også
 Serbokroatisk
 Det serbiske alfabetet

Referanser

Eksterne lenker 
  Funky Serbian - Lær serbiska ord med audio 
  Serbian Language and Culture Workshop Lær serbisk

Slaviske språk
Språk i Bosnia-Hercegovina
Språk i Montenegro
Språk i Romania
Språk i Serbia
Språk i Tyrkia
The Aller Værste!

The Aller Værste! (1979 til 1981) var en norsk rockegruppe fra Bergen.

The Aller Værste! var påvirket og inspirert av punk, new wave, ska og reggae og ga ut to album og tre 7"-singler/EP-er. De fikk Spellemannprisen 1980 for albumet Materialtretthet i klassen nyrock. Bandets to første singler fikk også spilletid av den innflytelsesrike BBC-programlederen John Peel.

Manager for gruppen var Lars Lauritzsen.

Bandet hadde gjenforeningsturné i 1990 og konserter i Bergen og Oslo i 1999.

Medlemmer 
Sverre Knudsen – bass, orgel, sang
Ketil Kern – trommer
Harald Øhrn – bass, orgel, sang
Lasse Myrvold – gitar, sang, orgel
Chris Erichsen – gitar, sang, orgel

Kern, Øhrn, Myrvold og Erichsen utgjorde før TAV! rockegruppa Johnny Banan Band. Etter at Ketil Kern sluttet høsten 1981, spilte Robert Isdal fra punkbandet Fader War trommer på den siste plata, Hakk.

Medlemmer av The Aller Værste! har seinere startet og vært aktive i en rekke andre band, deriblant The Beste, Ratataboo! og Løver og Tigre (sammen med Hot Club de Norvege).

The Aller Værste! regnes som et bergensband, selv om ingen av bandets medlemmer er fra byen. Myrvold er oppvokst i Stavanger, mens de fire andre er fra Oslo.

Diskografi 
 1980: Blålys/På vei hjem (singel), Den Gode Hensikt 
 1980: The Aller Værste! (EP), Den Gode Hensikt 
 1980: Blålys / På vei hjem / En av dem (live) (EP), Den Gode Hensikt
 1980: Materialtretthet (album), Den Gode Hensikt/Jaap A/S
 1981: Disniland i de tusen hjem (album); Den Gode Hensikt
 1981: Hakk (singel), Den Gode Hensikt  
 1986: Bare ikke nok (live) (flexisingel), Vinyl
 1999: The Aller Værste! (samlealbum med 20 spor), Den Gode Hensikt/Virgin Records Norway AS
 2007: Live 1980 (CD/LP), Musikkoperatørene/Kippers

Materialtretthet ble nyutgitt på LP og CD av Sonet i 1990, på LP med de to første 7" på vedlagt plate. Både Materialtretthet og Disniland i de tusen hjem er siden utgitt på CD på Bergensselskapet Rec 90, sistnevnte med de to første 7" som ekstraspor. Materialtretthet er også utgitt på vinyl og CD av Oh Yeah! i 2010, denne gang med utbrettcover hvor innsiden viser hvordan det gikk med Stupedamen etter at forsidebildet ble tatt. CD-utgaven har den første singelen, EP-en og Spellemannprisopptaket som bonusspor.'''

En rekke av sangene til The Aller Værste! er blitt tolket av ulike musikere på platen Dans til musikken, som er en hyllestplate til Lasse Myrvold.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske rockegrupper
Musikk i Bergen
Vinnere av Spellemannprisen
Band etablert i 1979
Tempeltre

Tempeltreet (vitenskapelige navn Ginkgo biloba) er den eneste overlevende arten av en stor gruppe nakenfrøede planter som hadde sin blomstringstid i jura- og krittiden, men oppstod allerede i perm i jordens oldtid, da man har funnet 270 millioner år gamle fossiler av gruppen. Treet forekom vilt i den kinesiske provinsen Sichuan, men har etter ca. 1000 e.kr. blitt utbredt i hele Øst-Asia som et hellig tre i tempelanlegg. Imidlertid synes alle ville populasjoner å blitt utryddet, og det er mulig at arten i dag kun finnes som kultivert prydtre. Ginkgo er sammen med konglepalmene de eneste frøplanter som produserer bevegelige sædceller.

En annen art, Ginkgo adiantoides, er utryddet.

Tempeltreet ble kjent i Europa etter at det ble beskrevet av Engelbert Kaempfer i 1712. Etter dette ble treet også populært i europeiske parker. I enkelte europeiske byer brukes tempeltreet også som gatetre ettersom det krever lite stell. Vanligvis er det hanntrærne som brukes, siden hunntrærne bærer frukt som lukter sterkt av råtten ost. Artsbeskrivelsen ble gjort av Linné i 1771.

Egenskaper 
Tempeltreet er et sommergrønt, diøcisk tre som blir opptil 40 m høyt, men som i Norge sjelden blir høyere enn 20 m.
Mest karakteristisk er bladene, som er vifteformete, dels tydelig todelte med et hakk i midten (jf. artsepitetet biloba = «tofliket»).
Fruktene ligner på plommer og smaker søtt, men utvikler en intens lukt av smørsyre.

Bruk 
I Asia blir fruktene og frøene brukt til matlaging.
Mer kjent er tempeltreets betydning som legemiddel.
Fruktene og ekstrakt fra bladene brukes for å fremstille medisin som styrker blodforsyningen, spesielt av hjernen. Selv om ekstraktene markedsføres som at det skal være bra for hukommelse og Alzheimers sykdom, så viser de beste vitenskapelige forsøkene at Ginkgo biloba ikke har noen effekt.

Navn 
Navnet tempeltre refererer til treets betydning i tempelparker.
Opphavet til navnet Ginkgo kan bero på en skrivefeil av treets europeiske «oppdager» Engelbert Kaempfer.
Tempeltreet het tidligere Yín Xìng på kinesisk (銀杏 = «sølvaprikos»; i dag Bái Guǒ, 白果), en referanse til fruktens utseende, noe som ble oversatt til japansk med Ginkyō (= «sølvfrukt»; i dag Ichō).
Hvorfor Kaempfer erstattet y-en med en g, er uklart.

Systematisk plassering 
Tempeltreet antas å være nært beslektet med bartrærne, men de nøyaktige slektskapsforholdene blant nakenfrøede planter er fremdeles ikke helt klarlagt.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 
 NIFAB – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (UiT)

Naturlegemidler
Nakenfrøede planter
Tresorter
Asias flora
Kinas natur
Levende fossiler
Arter formelt beskrevet i 1771
Tradisjonell kinesisk medisin
ATC N06D
Thomas Weld

Thomas Weld  (født 22. januar 1773 i London i England, død 10. april 1837 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han ble prest etter at hans kone døde i 1815. Han ble utnevnt til biskop av Kingston i Canada i 1826, men dro av forskjellige grunner aldri dit for å tiltre embedet. Derimot reiste han til Roma, på grunn av sin datters svake helse.

Han ble kreert til kardinal i mars 1830 av pave Pius VIII, med San Marcello al Corso som tittelkirke.

Han deltok ved konklavet 1830–1831 som valgte pave Gregor XVI.

Referanser

Eksterne lenker 
 Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

Engelske katolske biskoper
Engelske kardinaler
Personer fra London