Ådalselva

Ådalselva (Begnavassdraget) dannes ved Kongsstrømmen, som altså er synonym med utløpet av innsjøen Sperillen i Ådal, i Ringerike kommune, Viken fylke. Ved utløpet fra Sperillen har elva et nedbørsfelt på cirka 4 636 km² og en sjøprosent på 6,9. Ådalselva drenerer videre ned Ådalen til møtet med Randselva, like under Hønefossen i Hønefoss. Ved samløpet har nedbørsfelt økt til cirka 4 859 km² og de to elvene bytter navn til Storelva, som drenerer videre ned gjennom landskapet til Tyrifjorden.

Ådalselva naturreservat 
Ådalselva naturreservat (cirka , hvorav cirka 103 daa landareal) ble fastsatt ved kgl. res. 22. juni 2018 med hjemmel i lov 19. juni 2009 nr. 100 om forvaltning av naturens mangfold (naturmangfoldloven) § 34, jf. § 37 og § 62. Fremmet av Klima- og miljødepartementet. Naturreservatet inngår i Tyrifjorden våtmarkssystem IBA.

Formålet med naturreservatet er å bevare en naturtype i form av et særegent og helhetlig elvesystem med flere evjer, bukter, viker og tjern i tilknytning til hovedløpet. De grunne delene av Begna er særlig viktig for overvintrende sangsvaner og andre våtmarksfugler. Tjernene er også viktige som hekke-, nærings- og trekkområder for våtmarksfugler. Det er en målsetting å beholde verneverdiene i best mulig tilstand, og eventuelt videreutvikle dem.

Naturreservatet omfatter elvestrekningen fra og med Hen på østbredden og Støa på vestbredden i sør og nordover, inkludert de mer eller mindre tilsnørte tjernene på østsiden; Henstjern (cirka 290 daa), Fluetjern (cirka 93 daa, på vestsiden av elva), Motjern (cirka 37 daa), Svensrudtjernet (cirka 83 daa), Grønvolltjernet (cirka 105 daa) og Døvlingen (cirka 105 daa), samt elvestrekningen videre oppstrøms til Hallingby.

Strekningen som inngår i reservatet er stilleflytende, og de to evjene og tjernene er mer eller mindre avsnørte fra elveløpet, men forbundet til denne og seg i mellom med smale kanaler. Motjern er tilnærmet avsnørt, men vannstanden følger elvas. Ved Semmen vider elva seg ut til en bredde på omkring  og danner en elvestrekning som lokalt går under navnet Langsua (cirka 490 daa). Bortsett fra djupålen er elva grunn i dette området. Også evjene og tjernene er grunne, og gruntvannsområdene i elva utgjør cirka  til sammen.

Fossefall og kraftverk 
Langs Ådalselva finnes flere stryk, fosser og kraftverk.
 Hensfoss ligger ved Hen og har en total fallhøyde på 24 meter. Den utbygd for kraftproduksjon, gjennom Hensfoss kraftverk. Fossen ble først utnyttet av Hen tresliperi og Ådalens tresliperi (begge nedlagt). 
 Svinefoss ligger nedstrøms Hensfoss og har en total fallhøyde på 8 meter. Den er i sin helhet utbygd for kraftproduksjon, gjennom Begna kraftverk. Fossen ble først utnyttet av Begna Træsliberi (nedlagt 1953), som etablerte seg der i 1888. 
 Hovsfoss (også kalt Øvre Hovsfoss) ligger nedstrøms Svinefoss og har en total fallhøyde på 12 meter. Den er, sammen med Follumfoss, utbygd for kraftproduksjon, gjennom Hofsfoss kraftverk. 
 Follumfoss (også kalt Nedre Hovsfoss) nedstrøms Hovsfoss og har en total fallhøyde på 14 meter. Den er, sammen med Hovsfoss, utbygd for kraftproduksjon, gjennom Hofsfoss kraftverk. Hovsfoss og Follumfoss er i dag helst kjent som stedet der Follum Fabrikker lå. Tidligere lå det imidlertid flere treforendlingsbedrifter der, blant annet Hofs Brug og Røssholm Brug (alle nå nedlagt). 
 Hønefossen ligger nedstrøns Follumfoss og har en total fallhøyde på 22 meter. Den er utbygd gjennom Hønefoss kraftstasjon I og Hønefoss kraftstasjon II. Rundt denne fossen har det ligget en rekke kverner og treforedlingsbedrifter, som sager, tresliperi og papirfabrikk, men alle er nedlagt.

Strykene nedstrøms Sperillen 
Regnet fra nord mot sør (koordinatene i parentes). Noen av strykene kan i dag være kjent under andre navn.
 Kongsstrømmen
 Vatningen (60.3567748 10.0839997)
 Killingstrømmen
 Oddestryken (60.3370645 10.0901694)
 Rapalen (60.3299482 10.1036178)
 Gjermundstryken (60.3240213 10.1292061)
 Kjeipsteinstryken (60.3124451 10.1416728)
 Garntangstryken (60.3015072 10.1677561)
 Kastbraatestryken (60.2970613 10.1677055)
 Hvalstryken (60.2841992 10.1755631)

Tjern og stiller 
Tjern, evjer og stiller som ikke inngår i Ådalselva naturreservat.

 Teigtjernet med Tangestutjernet
 Munkevad
 Molvald
I tillegg finnes ei stille mellom Kongsstrømmen og Killingstrømmen, som ikke er navngitt av Kartverket, men som omfatter Olsvika med Eldtjern i nordvest og Ringvika i sørøst.

Tilsig og bielver 
Fire mindre bielver har utløp i Ådalselva nedstrøms Sperillen. Både Ådalselva og bielvene får dessuten tilsig fra en rekke større og mindre bekker.

Somma, som er den største av bielvene, dannes ved utløpet av Samsjøen og renner ut i Ådalselva ved begynnelsen av Somdalen, øst av Ådalselva. Somma er omkring 6 km lang. Sommavassdraget inkluderer også Haugerudelva, som er tilførselselv til Samsjøen. Om også denne medregnes er vassdraget cirka 18 km langt.

Skollerudelva er ei lita elv som dannes av flere bekker i Doktormarka, på vestsiden av Ådalselva. Den får tilsig fra blant annet fra Øvre- og Nedre Damtjern. Elva renner ut i Ådalselva et par hundre meter sørøst av Aslebråten, like sør for Hval bru.

Semmenelva er ei lita elv som dannes ved utløpet av Nordre Semmentjern, i Doktormarka på vestsiden i Ytre Ådal. Elva får tilsig fra flere bekker i området, samt via en kort kanal fra Søndre Semmentjern. Den renner ut i Ådalselva like sør for Skollerudelva.

Væla er omkring 19 km lang og dannes ved utløpet av Søndre Vælsvannet på østsiden av Ådalselva, ved fylkesgrensen mellom Buskerud og Oppland. Elva renner ut i Henstjern i Ådalselva, ved Hen.

Bruer 

 Killingstrømbrua, ettfelts bilbru langs Vestsideveien over Killingstrømmen ved Ringmoen
 Hval bru, ettfelts bilbru langs Hvalsbruveien ved Hallingby
 Hen bru, ettfelts bilbru langs Hofsfossveien over Hensfoss
 Begnamoen bru, tofelts bilbru langs E16 ved Begnamoen/Skårflågan
 Hofsfoss bru I, gang- og sykkelbru oppstrøms Hovsfoss
 Hofsfoss bru II, ettfelts privat bilbru over Hovsfoss, ved tidligere Follum Fabriker
 Begna bru, jernbanebru langs Roa–Hønefosslinjen, mellom Hønefoss stasjon og Rabba, oppstrøms Hønefossen
 Hønefoss bru, trefelts bil- og gangbru nedstrøms Hønefossen, mellom Sørsiden og Nordsiden i Hønefoss

Vannføring 
I Ådalselva har NVE og Foreningen til Bægnavassdragets Regulering (FBR) samlet inn vannføringsdata fra tre ulike hydrometriske stasjoner siden 1864

Målestasjoner 
 Hen målestasjon (nr: 12.3.0) var i drift i perioden 1864-1905, bortsett fra vintermånedene og årene 1867-1868 og 1886-1887. Nedbørsfeltet utgjør 4 843 km²
 Killingstryken målestasjon (nr: 12.85.0) kom i drift i 1905 og driftes fortsatt, men elveprofilen ved stasjonen har vært ustabil, noe som har påvirket målingene av lavvannføringer. Nedbørsfeltet utgjør 4 618 km².
 Strømstøa målestasjon (nr: 12.15.0) kom i drift i 1968 og driftes fortsatt. I perioden fram til 1983 og i 1989 hadde stasjonen flere lange observasjonsbrudd, men den har siden blitt benyttet som den primære målestasjon nedstrøms Sperillen. Nedbørsfeltet utgjør 4 636 km²

Middelvannføring og flomverdier 
Middelvannføring nedstrøms Sperillen er 88 m³/s ved Strømstøa. Middelflom er for perioden 1947-2001 beregnet til 343 m³/s. (avrundet til 350 m³/s.) Før utbyggingene i elva tok til fra 1947 og framover ble midlere flom for perioden 1864-1946 beregnet til 495 m³/s.

Flomverdiene i tabellen under er kulminasjonsverdier avrundet til nærmeste 10 m³/s. Verdiene gjelder middelflom (QM) og gjentaksintervallene 5-årsflom (Q5), 10-årsflom (Q10), 20-årsflom (Q20), 50-årsflom (Q50), 100-årsflom (Q100), 200-årsflom (Q200), og 500-årsflom (Q500).

Flomhistorie 
De største flommene i Ådalselva har stort sett vært i mai og juni, men det har også vært flere tilfeller av flomvannføringer på over 600 m³/s i månedene juli til september. Den største registrerte flommen opptrådte der våren 1879 og kulminerte 31. mai med 925 m³/s. Den største høstflommen kulminerte 17. september 1866 med 805 m³/s. Samme året var det også en stor vårflom med nesten 700 m³/s. De store kraftutbyggingene i Begnavassdraget i perioden etter 1947 medførte en reduksjon av flommene, slik at 10-års middelet de senere årene stort sett har variert mellom 300 og 400 m³/s.

Flomtopper 1864-1946 
Målingene nedenfor er gjort nedstrøms utløpet fra Sperillen.

Under den såkalte Storflaumen i 1860 (også kalt Ofsen) har NVE estimert at det gikk ut mer enn 1000 m³/s fra Sperillen, men det finnes ikke målinger fra perioden før 1864. Vannstanden i Sperillen skal imidlertid ha vært omkring 2 m høyere enn hva som ble registrert ved de store flommene senere på 1800-tallet. Det eksisterer heller verken data eller observasjoner for Norgeshistoriens verste flomkatastrofe - den såkalte Storofsen i 1789.

Flomtopper 1948-2001 
Målingene nedenfor er gjort nedstrøms utløpet fra Sperillen.

Vårflommen i mai/juni 1995 (den såkalte Vesleofsen) gjorde stor skade mange steder på Østlandet, men den var altså ikke like intens i Ådalselva.

Flomtopper etter 2001 
Ådalselva hadde kraftig flomvannføring i siste halvdel av mai 2013, på grunn av mye nedbør i form av regn og snøsmelting i fjellet. Flomtoppen ble nådd mellom kl. 00:00 og 11:00 lørdag 25. mai og kulminerte med cirka 587 m³/s ved Strømstøa (nedstrøms Sperillen), noe som tilsvarer 50-årsflom. Utover dagen falt flomvannføringen til cirka 579.9 m³/s kl. 16:00. Ved Hønefoss er det anslått at flomvannføringen var cirka 45 m³/s høyere enn ved Strømstøa.

Fiske og friluftsliv 
Ådalselva har mange flotte rasteplasser og badeplasser, og har tradisjonelt vært kjent for godt sportsfiske etter ørret, selv om ørretbestanden har vært synkende i senere år. Visse stryk og strekninger langs elva har vært spesielt populære blant fluefiskere, men også fiske med mark, sluk og spinner er populært. Fra Hen og nordover er elva også godt egnet for kanopadling og fiske med stang fra båt.

I elva finnes også abbor, gjedde, sik, brasme, ørekyt (lokalt kalt kime) og elvemusling. Sistnevnte ble totalfredet i 1993. Fiskekort er nødvendig i elva. For storparten av elva er det Ådal Elvelag som forestår salg av fiskekort (via Inatur), men for fisket ved Eriksplassen (vestsiden) er det Ådal Jeger- og Fiskeforening som forestår salg av fiskekort. Der er det selvbetjeningskasse for fiskekort på stedet.

Se også 
 Begna
 Storelva
 Drammenselva
 Drammensvassdraget
 Gjentaksintervall

Litteratur 
 Vibe, Johan Topografisk-Historisk Beskrivelse over Buskerud Amt i Norges Land og Folk, bind VI. Jacob Dybwads Forlag. Kristiania, 1895.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Ådalselva (Fylkesmannen i Buskerud) 
 Vannføring for Strømstøa Nr:12.15.0 (NVE)
 Fiskeguide for Ringerike
 Forskrift for fisket i Sperillen med Ådalselva, Begna og Urula opp til Åmundsfoss, Ringerike kommune, Buskerud.

Ådals geografi
Norderhovs geografi
Elver i Ringerike
Begnavassdraget
Drammensvassdraget