alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Stig Inge Bjørnebye

Stig Inge Bjørnebye (født 11. desember 1969 i Elverum) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller.

Han har spilt for Elverum Fotball, Strømmen Idrettsforening, Kongsvinger IL Toppfotball, Rosenborg Ballklub, Liverpool FC, Brøndby IF og Blackburn Rovers FC. Han har spilt 75 , og scoret ett landslagsmål. Han har også vært assistenttrener for det norske landslaget og trener for .

Biografi 
Bjørnebye er sønn av Jo Inge Bjørnebye, som deltok for Norge som hopper i vinter-OL i 1968 og 1972. Stig Inge Bjørnebye er gift med den tidligere håndballkeeperen Hege Frøseth. 

Bjørnebye vant «The Double» i 1992 som Rosenborg-spiller, og ble den store helten da han satte inn det avgjørende målet i cupfinalen mot Lillestrøm sekunder før full tid i en legendarisk finalekamp.

Bjørnebye spilte da Liverpool vant den engelske ligacupen i 1995 på Wembley Stadium. Dette var også det eneste troféet Bjørnebye var med på å vinne i Liverpool. Bjørnebyes spillerdrakt og medalje fra finalen er i dag utstilt på Fotballmuseet på Ullevaal Stadion. Kort tid etter denne triumfen pådro Bjørnebye seg et beinbrudd i en kamp mot Southampton FC på Anfield. Skaden satte ham på sidelinjen i flere måneder. 

På landslaget spilte han i VM-sluttspillene i 1994 og 1998, samt EM-sluttspillet i 2000. Han var den eneste spilleren som var på banen i samtlige minutter for Norge i begge de to verdensmesterskapene.

Etter at han la opp som spiller, var han Åge Hareides assistenttrener på  i 2003–2006, før han ble Start-trener. Etter dårlig resultat for klubben i sesongen 2007 og interne faglig uenighet, trakk Bjørnebye seg som trener for Start. Sommeren 2007 ble det kjent at det var interne stridigheter i Start, der Bjørnebye var faglig uenig med deler av sitt støtteapparat. 

I august 2009 ga Bjørnebye ut boken Løsrivelse der han fortalte at han slet psykisk mens han var suksessrik fotballproff. For sin åpenhet ble han i 2009 tildelt Åpenhetsprisen fra Mental Helse.I 2010 ble han varamedlem i Pressens faglige utvalg.

Etter å ha vært utviklingsansvarlig for barne- og ungdomsfotballen i Norges Fotballforbund (NFF) ble han i 2013 utviklingssjef i NFF.

Bjørnebye var sportslig leder i Rosenborg Ballklub fra 2015 til 2019.

Meritter 
Rosenborg
 Seriemesterskap: 1992, 1994
 NM i fotball: 1992
Liverpool
 Ligacupen: 1995
Blackburn
 Ligacupen: 2002

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Liverpool sin hjemmeside om Bjørnebye
  Profil på LFCHistory.net

Norske fotballspillere
Norske fotballedere
Norske fotballtrenere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Norske forfattere av erindringsbøker
Spillere i Fotball-VM 1994
Spillere i Fotball-VM 1998
Spillere i Fotball-EM 2000
Norske fotballspillere i Danmark
Norske fotballspillere i England
Fotballspillere for Elverum Fotball
Fotballspillere for Strømmen IF
Fotballspillere for Kongsvinger IL Toppfotball
Fotballspillere for Rosenborg BK
Fotballspillere for Liverpool FC
Fotballspillere for Brøndby IF
Fotballspillere for Blackburn Rovers FC
Trenere for Norges herrelandslag i fotball
Fotballtrenere for IK Start
Personer fra Elverum kommune
71° nord-deltakere
Macapá

Macapá er delstatshovedstad og en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil. Gruvedrift og eksport av tømmer er viktige næringsveier for byen.

Macapá ligger nesten eksakt på ekvatorlinjen.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 http://www.jornalagazeta-ap.com.br
 http://www.amapa.ap.gov.br
 http://www.diariodoamapa.com.br
 http://wikimapia.org/#y=-26779&x=-51145477&z=11&l=9&m=a

Kommuner i Amapá
Bosetninger etablert i 1758
1758 i Sør-Amerika
Pierre

For mannsnavnet, se Pierre (navn)

Pierre er hovedstaden i den amerikanske delstaten Sør-Dakota. Pierre ligger i Hughes County. I 2018 hadde byen anslagsvis 14 000 innbyggere. Den er den nest minste delstatshovedstaden i USA, kun Montpelier i Vermont er mindre. Pierre ble grunnlagt i 1880 på den andre siden av elven Missouri for Fort Pierre.

Pierre ble utpekt som delstatshovedstad idet Dakotaterritoriet ble delt og Sør-Dakota ble innlemmet som delstat i 1889. Pierre hadde den gangen 3 000 innbyggere. Huron ønsket også å bli delstatshovedstad, men Pierre ble valgt ut ifra at den lå midt i delstaten. I dag ligger ikke Pierre særlig sentralt, sett i forhold til vei eller jernbane.

Fort Pierre er oppkalt etter handelsmannen Pierre Chouteau jr.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Byer i Hughes County i Sør-Dakota
Delstatshovedsteder i USA
Byer ved Missouri
Byer i Sør-Dakota
Referanseområde (medisin)

Denne artikkelen tar for seg "referanseområde" som begrep for medisinske blodprøver.

Referanseområde for et prøvesvar er det svarintervallet som 95% av den friske befolkningen kommer innenfor dersom de testes. Det innebærer at selv blant friske personer vil 1 av 20 personer havne utenfor referanseområdet, uten at dette betyr at personen er syk. Likeledes kan en syk person havne innenfor referanseområdet.

Det er vanskelig å oppgi universelle referanseområder for ulike tester fordi disse vil variere mellom ulike metoder ved ulike laboratorier. De fleste sykehuslaboratorier i Norge har sine egne referanseområder som de bruker. Det arbeides med å standardisere de fleste metodene slik at referanseområdene ved ulike laboratorier skal bli mest mulig like.

Eksterne lenker 
Det er utviklet laboratoriehåndbøker ved flere anerkjente laboratorier som oppgir referanseverdier som de forholdet seg til. To eksempler på dette er:
 Laboratoriehåndbok for Universitetssykehuset i Nord-Norge – Referanseverdier (pdf-fil)
 Oslo universitetssykehus

Medisin
Fredriksvern

Fredriksvern er Norges første hovedstasjon for marinen i Stavern i Vestfold, påbegynt i 1750 og oppkalt etter kong Frederik V. Opprinnelig navn var Fredriksvern Verft (Friderichsværn (1801), Fredriksværn (1865), Fredriksværen (1900)). Stasjonen hadde omfattende festningsverk, voller, vollgraver og mange bygninger. Det meste stod ferdig i 1758. Utenfor vollene ble Norges første garnisonskirke (1756) bygd. Den er et særpreget bygg i rokokko. Det ble også anlagt kirkegård og bygd boliger.

Deler av murene og vollene på Staverns Fort ble fjernet og andre fornyet i anleggsperioden slik at det gamle fortet ble en del av Fredriksvern Verft. Av de opprinnelige bygningene finnes fortsatt kommandantboligen (1751), vaktstua, to smier, smedens bolig, magasin, to proviantmagasin, sjaluppskuret, galeiskurene og krutthuset.

Historie 
Fra 1814 var Fredriksvern Verft også hovedbase for den norske orlogsflåten. I 1817 ble underoffisersutdannelsen Sjømilitære Korps opprettet, bygget på det Kanon Compagnie og Baatsmans Compagnie som hadde blitt opprettet i Fredriksvern i 1750.

Fredriksvern Verft var marinenes hovedstasjon frem til 1864 da Sjøkadettinstituttet ble overført til Karljohansvern i Horten. Fredriksvern Verft ble nedlagt i 1896 som en følge av Stortingets beslutning om å gjøre verftet om til øvingsplass for Krigsskolen. Verftet har senere huset Luftvernregimentet (senere Luftforsvarets skolesenter Stavern). Den siste militæravdelingen flyttet fra Fredriksvern i 2002.

Nåtid 

Fredriksvern verft eies av Staten ved Forsvarsdepartementet og forvaltes av Forsvarsbygg. Justissektorens kurs- og øvingssenter leier store deler av verftsområdet av Forsvarsbygg og er den største virksomheten på Fredriksvern verft.

Både det gamle stedsnavnet og dagens er Stavern, men fra 1799 til 1930 ble hele området kalt Fredriksvern etter marinens hovedstasjon. Stavern hadde altså navnet Fredriksvern gjennom 131 år.

Hvert år besøker 200 000 personer verftet. Det rangerer stedet som Vestfold fylkes best besøkte turistmål og som nummer 25 i hele landet.

Fredriksvern verft er et stort etablissement. Den har en brutto bygningsmasse på om lag 40 000 kvadratmeter, fordelt på 45 bygninger. Av disse har tyve bygninger status som vernet med et samlet bruttoareal på om lag 14 000 kvadratmeter.

Fredriksvern verft ble fredet av Riksantikvaren 29. juni 2011. Det er også innført i NB!-registeret, en liste over bymiljøer i Norge som har nasjonal kulturhistorisk verneinteresse.

Se også 
 Staverns fort

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Om Fredriksvern på nettsidene til Kulturarv i Vestfold fylkeskommune
 Om Fredriksvern og omgivelser på nettsidene til Kulturarv i Vestfold fylkeskommune
 
 Fredriksvern verft 

Festningsverk i Vestfold og Telemark
Vestfolds historie
Stavern
Kulturminner i Larvik
Byggverk i Larvik
Norske orlogsstasjoner
Artikler i sjøfart-prosjektet
Kulturmiljøer av nasjonal interesse
Staverns Fort

Staverns Fort på Citadelløya var begynnelsen på den militære aktiviteten i Stavern. Fortet var fra først av et provisorium i tre som grev Ulrik Fredrik Gyldenløve lot bygge på Karlsøy. Det skjedde under den såkalte Gyldenløvefeiden mot svenskene fra 1675 til 1679. 

Fortet ble gitt en mer varig karakter med blokkhus i tre samt kanonbatteri i årene fra 1687 til 1689. Fortet ble en viktig base for Tordenskiold og hans flåte under den store nordiske krig fra 1709 til 1720 og et sentralt punkt for sjøtrafikken til og fra Danmark i denne perioden. Fortet var støttepunkt for den norsk-danske Kattegateskadren. Ikke minst skulle fortet forsvare utskipingen av kanoner og kuler fra jernverket.  

Deler av murene og vollene på Staverns Fort ble fjernet og andre deler fornyet da Fredriksvern ble anlagt som hovedstasjon for den norske marinen fra 1750 til 1758 slik at det gamle fortet ble en del av Fredriksvern Verft. Det eldste bygget i anlegget, Kruttårnet har en karakteristisk arkitektur og er i dag en kjent turistattraksjon. Hver sommer spilles det teater i Kruttårnet.
 
Øya har nå navnet Citadelløya eller Stavernsøya.

Se også
 Fredriksvern

Eksterne lenker 
 Om Fredriksvern og Citadelløya på nettsidene til Vestfold fylkeskommune
 

Fort i Norge
Stavern
Kultur i Vestfold og Telemark
Vestfolds historie
Kulturminner i Larvik
Byggverk i Larvik
Festningsverk i Vestfold og Telemark
Galway (grevskap)

Galway (irsk Gaillimh) er et grevskap på vestkysten i Irland, i provinsen Connacht. Administrasjonsbyen er byen Galway. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Grevskapet har flere gaeltachtaí, områder der irsk gælisk er spesielt utbredt. 

Galway omfatter også Aranøyene.

Byer og landsbyer 
 Athenry
 Ballinasloe, Ballynahinch
 Ballygar
 Clarinbridge, Clifden
 Galway, Gort
 Headford
 Kinvara
 Loughrea
 Oranmore, Oughterard
 Roundstone
 An Spidéal (Spiddal)
 Tuam

Referanser

Eksterne lenker
Clare (grevskap)

Clare (irsk: Contae an Chláir; engelsk: County Clare) er et grevskap i Irland. Det ligger i provinsen Munster, på Irlands vestkyst nordvest for elven Shannon og inntil Lough Derg. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011. Området tilhørte tidligere distriktet (og småkongeriket) Thomond, som var en del av Connacht, og da grevskapet Clare ble opprettet gikk det også under navnet Thomond. Det omfatter blant annet kalksteinslandskapet Burren. Området har en sterk tilknytning til den tradisjonelle irske folkemusikken.

Historie 
I tidlig middelalder var området en del av kongeriket Connacht som var styrt av Uí Fiachrach Aidhne inntil det ble annektert av kongeriket Munster og bosatt av klanen Dál Cais på midten av 900-tallet. Det ble da kalt for Thomond i betydningen nordlige Munster og fremmet Brian Boru, kanskje den mest kjente overkonge av Irland. Fra 1118 og framfor var Thomond et eget småkongerike, styrt av klanen O'Brien. Etter den normanniske invasjonen av Irland etablerte Thomas de Clare et kortvarig normannisk herredømme av Thomond, men utslettet av slaget ved Dysert O'Dea i 1318 under skotske Edward Bruces invasjon. Grevskapets navn Clare kommer antagelig ikke fra slekten Clare, men fra bosetningen Clare (nå Clarecastle), hvis irske navn Clár, «Plankebro», henviser til en overgang av elven Fergus.

Byer, landsbyer og sogn 
Burren
Corrofin, Clarecastle, Cratloe
Doolin
Ennis, Ennistimon
Inagh
Kilkee, Killadysert, Killaloe, Kilrush
Lahinch, Liscannor, Lisdoonvarna, Lissycasey
Mountshannon, Meelick
Newmarket-on-Fergus
O'Briensbridge
Quin
Shannon, Sixmilebridge, Spanish Point

Annet 
Et fylke, Clare County, i den amerikanske delstaten Michigan er oppkalt etter det irske grevskapet.

Referanser

Litteratur 
 Anthon, Charles (1855): A Classical Dictionary. Harvard University.
 O'Laughlin, Michael C. (2000): The Families of County Clare, Ireland. Irish Roots Cafe. ISBN 0-940134-98-5.
 The Four Masters (2003): The Annals of Ireland by the Four Masters, oversatt av Owen Connellan. Irish Roots Cafe. ISBN 0-940134-14-4.

Eksterne lenker 
 
 Clare County Council
 Clare County Library
 War Of Independence in Clare
 Attraksjoner for turister og besøkende
Leinster

Leinster (irsk Laighin) er en provins i Irland. Den består av grevskapene Carlow, Dublin, Kildare, Kilkenny, Laois, Longford, Louth, Meath, Offaly, Westmeath, Wexford og Wicklow.

Provinsens flagg viser en gyllen harpe mot en mørk grønn bakgrunn. Harpen er et gammelt irsk symbol, som blant annet har blitt brukt på mynter siden middelalderen.

Opprinnelig var det fem provinser i Irland, men den minste provinsen Meath ble opptatt i Leinster.

Skipet Leinster forliste i Dublinbukten i 1918 og 501 personer omkom. Skipets anker ligger på kaia i Dun Laoghaire.

Republikken Irlands geografi
Ulster

Denne artikkelen omhandler den irske provinsen Ulster. For det amerikanske fylket, se Ulster County.

Ulster (irsk Ulaidh) er en provins på øya Irland. Den dekker ni grevskap. Tre av disse, Cavan, Donegal og Monaghan, ligger i Irland. De resterende seks, Antrim, Armagh, Down, Fermanagh, Londonderry og Tyrone ligger i Nord-Irland tilhørende Storbritannia.

Navnet Ulster brukes av nordirske unionister (tilhengere av Nord-Irlands tilknytning til Storbritannia) oftest kun om de seks grevskapene i Nord-Irland; et alternativt navn som brukes av unionister og av mange i Storbritannia er The Province. 

Av befolkningen på drøyt 1,9 millioner bor nesten 1,7 millioner i Nord-Irland, og bare omkring 250 000 i Republikken.

Historie

I det 17. århundre var Ulster den siste del av Irland hvor gæliske styrker sto imot engelskmennene. Etter at irene ble beseiret i slaget ved Kinsale i 1601, og senere ved Mountjoy og Dunboy slott, kunne Elisabeth I av England legge hele Irland under den engelske kronen. 

I 1921, da Den irske fristaten ble opprettet, ble mesteparten av Ulster skilt ut som en del av Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland.

Flagg

Ulsters tradisjonelle flagg er nesten identisk med Nord-Irlands flagg, som er utviklet fra dette. Den viktigste forskjellen er at det nordirske flagget har hvit bunn, og en krone over den røde hånden. 

Irlands geografi
Provinser
Monaghan (grevskap)

Monaghan (irsk: Contae Mhuineacháin) er et grevskap i Irland. Det er ett av tre grevskap i provinsen Ulster som ikke tilhører det britiske Nord-Irland. Det er en del av grenseregionen, og har navn etter administrasjonsbyen Monaghan. Befolkningen utgjorde ved folketellingen i 2011 på 60 483 innbyggere. Monaghan er det femte minste av republikken Irlands 26 grevskap i areal og fjerde minste i henhold til folketall. Det er det minste av Ulsters 9 grevskap i størrelse og også det minste i henhold til befolkning.

Monaghan er fødestedet til dikteren Patrick Kavanagh (1904–1967), som baserte mye av sitt dikteriske arbeid i grevskapet, blant annet refererer hans dikt «Stony Grey Soil» og «Shancoduff» til grevskapet.

Byer 
Carrickmacross
Castleblayney
Clones
Monaghan

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Monaghan County Council
 Monaghan Tourism Kart
U.S. Park Police

U.S. Park Police er en amerikansk føderal politietat med ansvar for patruljering og etterforskning av kriminalitet i nasjonalparker.

Historie
Etaten ble etablert i 1791 og er underlagt nasjonalparkvesenet i det amerikanske innenriksdepartementet.

Etatens SWAT-tropp startet opp i 1975.

Ansvarsområde
Politiets ansvarsområde omfatter alle parkvesenets eiendommer, som inkluderer nasjonalparker, minnesmerker, monumenter, historiske områder og bygninger. Politiet har størst nærvær i Washington, DC; San Francisco og New York.

Bilder

Politigrader

Referanser

Eksterne lenker
 

Politistyrker i USA
Park Police
Park Police
Etableringer i 1791
Britisk oversjøisk territorium

Et britisk oversjøisk territorium (engelsk: British overseas territory; tidligere kjent som kronkoloni) er et territorium som er underlagt britisk overhøyhet uten å være en del av Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland. Britiske oversjøiske territorier må holdes adskilt fra kronbesittelser, som har et annet konstitusjonelt forhold til Storbritannia, og protektorater, som formelt ikke var underlagt britisk overhøyhet. De må heller ikke forveksles med samvelderiker, som er suverene stater med den britiske monarken som statssjef.

Tidligere ble kronkolonier administrert direkte fra tjenestemenn utpekt av den britiske regjeringen. Nå er imidlertid de fleste britiske oversjøiske territorier mer eller mindre selvstyrte, men avhengig av Storbritannia med hensyn til forsvar, utenrikssaker og handel.

Oversjøiske territorier har aldri vært ansett som del av Storbritannia og har aldri hatt representasjon i det britiske parlamentet, med den begrunnelse at de er separate jurisdiksjoner. Dronning Elizabeth II er statssjef i de oversjøiske territoriene som dronning av Storbritannia, ikke som dronning av hvert territorium. Dette til forskjell fra samvelderikene, som Canada eller Australia, der dronningen har en uttrykkelig rolle i hvert kongerike som «dronning av Canada» eller «dronning av Australia».

Dronningen utnevner en guvernør for hvert territorium som handler på hennes vegne og er ansvarlig for territoriets interne sikkerhet, samt opptrer som en delegat mellom territoriet og den britiske regjeringen. Guvernøren har myndighet til å oppløse territoriets lovgivende forsamling og må sanksjonere alle nye lover. Guvernøren er vanligvis fra Storbritannia.

Nåværende oversjøiske territorium

Se også 
Liste over tidligere britiske kolonier
Folkeavstemningen om Falklandsøyenes politiske status

Referanser

Undernasjonale områder
Sligo (grevskap)

Sligo (irsk Contae Shligigh; engelsk: County Sligo) er et grevskap i provinsen Connacht i Irland. Det er lokalisert i Border Region (grenseregionen). Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011, noe som gjør det til det tredje mest befolkede grevskapet i provinsen. Dikteren og nobelprisvinneren W.B. Yeats tilbrakte mye av sin barndom i det nordlige Sligo, og landskapet der inspirerte mye av hans poesi. Han sa selv at «stedet som mest har påvirket mitt liv er Sligo». Han er begravet på kirkegården i Drumcliffe, litt nord for Sligo by.

Historie 
Grevskapet ble teoretisk sett opprettet i 1585, men det var ikke en virkelighet før etter kaoset etter den irske niårskrigen hadde sluttet i 1603. Dets grenser reflekterte Ó Conchobhair Sligighs overherredømme i Nedre Connacht (irsk: Íochtar Connacht) da den på denne tiden var engelsk erobring. Dette overherredømmet besto av tuatha, territorier: Cairbre Drumcliabh, Tír Fhíacrach Múaidhe, Tír Ollíol, Luíghne, Corann og Cúl ó bhFionn, som hver av dem ble gjort til engelske baronier: Carbury, Tireragh, Leyny, Tirerril, Corran og Coolavin. Hovedstaden ble opprettet i byen Sligo.

Våpenskjold 
Våpenskjoldet ble vedtatt av grevskapsrådet i Sligo i 1980. Det var formgitt som et svart våpenskjold som viste en åpen bok hvor det var et keltisk kors og en rød rose, noe som kollektivt representerte Sligos litterære og kulturelle historie. Disse refererte til tidlige verker som Ballymote-boken (skrevet i 1390 eller 1391) mens rosen var et betydelig tema i poesien til W.B.Yeats. Skjellene til kammuslinger som danner et mønster på det svarte skjellet refererer til opprinnelsen til ordet Sligeach, «et sted med overflod av skjell». Hodet til villsvinet refererer til «villsvinet i Benbulben» som omtalt i myten om Diarmuid og Gráinne. Fargene i svart og hvitt på våpenskjoldet har Slingos farger i idrettsorganisasjonen Gaelic Athletic Association (GAA).

Byer og landsbyer 
Ballymote
Carrickbanagher
Drumcliffe
Inishcrone (Enniscrone)
Sligo
Tubbercurry

Referanser
Carlow (grevskap)

Carlow (irsk Ceatharlach) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Administrasjonsbyen er Carlow ved elven Barrow. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Byer og landsbyer 
Ballon
Carlow
Muine Bheag (Bagenalstown)
Myshall
Tullow

Referanser

Eksterne lenker
Dublin (grevskap)

Dublin (irsk Contae Bhaile Átha Cliath) er et tradisjonelt grevskap i Irland. Det omfatter hovedstaden Dublin, som også er landets største by. Grevskapet grenser mot Meath, Kildare og Wicklow. Grevskapet Dublin hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Administrasjon 
Siden 1994 har ikke grevskapet hatt noen administrativ funksjon. Det året ble området delt i fire grevskapsdistrikter, som har samme status som et administrativt grevskap.

Byer og landsbyer 
Artane, Ashbourne
Balbriggan, Ballsbridge, Blackrock, Blanchardstown, Booterstown 
Cabinteely, Castleknock, Chapelizod, Clondalkin, Clonsilla, Clontarf, Coolock, Crumlin 
Dalkey, Deansgrange, Donabate, Donnybrook, Donnycarney, Drimnagh, Drumcondra, Dundrum, Dún Laoghaire
Fairview, Finglas, Foxrock 
Glasnevin, Glenageary 
Harold's Cross, Howth
Inchicore 
Killester, Killiney, Kilternan 
Leopardstown, Liffey Valley, Lucan, Lusk
Malahide, Milltown, Monkstown, Mount Merrion, Mulhuddart
Newcastle
Palmerstown, Phibsborough, Portmarnock
Raheny, Ranelgh, Rathcoole, Rathfarnham, Rathgar, Rathmines, Ringsend, Rush
Saggart, Sandyford, Sandymount, Santry, Shankill, Skerries, St Margarets, Stepaside,  Stillorgan, Stoneybatter, Sutton, Swords
Tallaght, Templeogue, Terenure
Walkinstown, Whitehall

Referanser

Eksterne lenker
Leitrim (grevskap)

Leitrim (irsk: Contae Liatroma; engelsk: County Leitrim) er et grevskap i provinsen Connacht i Irland. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011. Administrasjonsbyen er Carrick-on-Shannon. Grevskapet har navn etter landsbyen Leitrim og er basert på det historiske gæliske territoriet Vest-Bréifne.

Geografi og politisk inndeling 
Leitrim er det 26. største av de 32 grevskapene i henhold til areal og de minst i henhold til størrelsen på befolkningen. Det er det minste av Connachts fem grevskap i både størrelse og i befolkning. Leitrim grenser til grevskapene Donegal i nord, Fermanagh i nordøst, Cavan i øst, Longford i sør, Roscommon i sørvest og Sligo i vest. Fermanagh er i Nord-Irland mens de andre nabogrevskapene er innenfor republikken Irland.

Geografi 
Leitrim er preget av åser og fjellrikt landskap i nordvest og er relativt flatt i sørøst, hver del adskilt av innsjøen Lough Allen som ligger midt i grevskapet. Leitrim har den korteste kystlengden av alle de irske grevskapene som ligger mot havet. Ved Tullaghan er kystlinjen kun 2,5 km lang. Elven Shannon er knyttet til elven Erne via Shannon-Erne-kanalen.

Byer og landsbyer 
Ballinamore
Bundoran
Carrick-on-Shannon
Carrigallen
Dromod
Drumshambo
Manorhamilton
Mohill
Roosky

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Leitrim Population Chart (1841 - 2006), Status Ireland
Mayo (grevskap)

Mayo (irsk Maigh Eo eller Contae Mhaigh Eo) er et grevskap i provinsen Connacht i Irland. Administrasjonsbyen er Castlebar. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Pilegrimsmålet Knock ligger i Mayo, nær grensen til Roscommon. I grevskapet finner man også Croagh Patrick, hvor St. Patrick skal ha fastet i førti dager og førti netter; også dette er et populært pilegrimsmål.

Byer og landsbyer 
 Balla – Balla
 Ballina – Béal an Átha eller Béal Átha an Fheadha
 Ballycastle – Baile an Chaisil
 Ballyhaunis – Béal Átha hAmhnais
 Belmullet – Béal an Mhuirthead
 Castlebar – Caisleán an Bharraigh
 Claremorris – Clár Chlainne Mhuiris
 Killala – Cill Ala
 Newport – Baile Uí Fhiacháin
 Tourmakeady – Tuar Mhic Éadaigh
 Westport – Cathair na Mart

Andre steder 
Achill Island (Acaill)
Clare Island
Clewbukten

Referanser

Eksterne lenker