Salomon August Andrée

Salomon August Andrée (født 18. oktober 1854 i Gränna i Småland, død i oktober 1897 på Kvitøya på Svalbard) var en svensk ingeniør, politiker, aeronaut og polarfarer. Andrée omkom under et forsøk på å nå Nordpolen med hydrogenballongen «Örnen».

Polekspedisjonene 

Det første forsøket på å gjennomføre polekspedisjonen ble gjort i 1896, men vindene blåste ikke i tilstrekkelig grad nordover. Faktum er at den overveiende vindretningen på Svalbard er sydover, dvs. samme retning som isdriften over Polhavet. Besetningsmedlemmet Nils Ekholm hoppet således av ekspedisjonen da han innså at det var alt for farlig.

Året etter, 11. juli 1897, blåste vindene i en mer riktig retning og Andrée og hans medreisende Knut Hjalmar Ferdinand Frænkel (også han ingeniør) og fotografen Nils Strindberg tok av med «Örnen» mot Nordpolen fra Danskøya på Svalbard. Allerede rett etter starten gikk deler av slepelinene (som skulle anvendes for å styre luftballongen) i stykker. Etter drøyt to dagers ferd strandet ekspedisjonen på isen i Polhavet. Den fuktige luften frøs til is på ballongen, og nedisingen tynget ned ballongen alt for mye, i tillegg til at hydrogen lekket ut av ballongen.

Etter ballongforliset forsøkte de tre mennene forgjeves å nå Frans Josefs land med sine medbragte sleder. Dette måtte de oppgi, og de slo leir på det første fastland de fant, dvs. Kvitøya i oktober 1897, der de døde samme måned av ukjente årsaker. De vanligste teoriene om dødsårsaken er trikinforgiftning, blyforgiftning, men mest sannsynlig er at de døde av utmattelse kombinert med væskemangel. Kun den ene av ekspedisjonsmedlemmene fikk en grav, antakeligvis fordi han døde innen de andre medlemmene hadde tapt besinnelsen.

Overlevningene etter ekspedisjonsmedlemmene, samt deres verktøy og dagbøker ble funnet av Bratvaag-ekspedisjonen sommeren 1930 på Kvitøya, nordøst på Svalbard.

Oppvekst og utdannelse 

Andrée var født i Gränna i Jönköpings län i Sverige, av far Claës Georg Andrée og mor Jakobina Gustafva Heurlin. Han utdannet seg i Stockholm. Han ble interessert i ballongferd da han besøkte 100-årsutstillingen i USA 1876. Hans jordiske levninger ligger på Norra Begravningsplatsen i Stockholm.

Andrée var lenge ansett som Sveriges største polarhelt, noe som forandret seg en del etter at den svært kritiske romanen Ingeniør Andrées luftferd av Per Olof Sundman ble gitt ut i 1967. Sundman fremstiller Andrée som en selvopptatt og udugelig mann som tar med seg to unge menn i døden for å nå et mål han vet ikke kan nås. Romanen ble filmatisert som Ingenjör Andrées luftfärd i 1982 av Jan Troell, med Max von Sydow, Göran Stangertz og Sverre Anker Ousdal i de tre hovedrollene.

I Andrées hjemby Gränna finnes et museum tilegnet byens store sønn, Grenna museum som tidligere het Andréemuseet.

Referanser

Litteratur 
 Ingeniør Andrées luftferd, av Per Olof Sundman, Oslo 2007 ISBN 9788205376595
 Med örnen mot polen, Andrée, Strindberg, Fraenkel, Stockholm 1930, expeditionens posthumt utgivna anteckningar, kartor och fotografier. Gitt ut på norsk som Med ørnen mot polen på Gyldendal forlag, 1930
 Ingen fruktan, intet hopp : ett collage kring S.A. Andrée, hans följeslagare och hans polarexpedition, av Per Olof Sundman. Stockholm : Bonniers, 1968

Eksterne lenker 
 
  Kvitøya - Andrée Expedition
   Nordisk Familiebok
  Biografiside i Norsk polarhistorie
  Podcastepisode om Bratvaag-ekspedisjonens funn på Kvitøya i 1930

Svenske flyvere
Svenske oppdagere
Polfarere
Personer fra Jönköpings kommun