alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Theodor Storm

Theodor Storm (født Hans Theodor Woldsen Storm den 14. september 1817 i Husum i hertugdømmet Slesvig som var del av Danmark, død 4. juli 1888 i Hanerau-Hademarschen i Det tyske rike) var en tysk jurist og en av Tysklands mest betydningsfulle forfattere under realismen. Lyrikken, noveller og prosaen hans har i stor grad vært preget av det nordtyske landskapet og befolkning.

Liv og virke

Bakgrunn
Theodor Storm stammet fra en høyborgerlig embetsmannsslekt og vokste opp i den da danske småbyen Husum i Slesvig. Han utviklet sterke følelser for hjembygden og en bundenhet ved tradisjoner som skulle bli en del av hans personlighet.

Han gikk i skole i Lübeck og leste jura i Kiel og ved Universitetet i Berlin.

Karriere
I 1843 vendte Storm tilbake til Husum, hvor han slo seg ned som advokat. Samme år debuterte han sammen med brødrene Tycho Mommsen og Theodor Mommsen med et hefte dikter. I 1846 giftet han seg med sin kusine Constanze Louise Esmarch (død 1864).

Storm avviste å avlegge troskapsed for kongen av Danmark, og etter nederlaget i første slesvigske krig forviste danskene ham fra Husum på grunn av hans tyskpatriotiske virksomhet. Den danske innenriksminister F. F. Tillisch frakjente ham muligheten for å arbeide som advokat i 1852.

I 1853 begynte han å livnære seg som assessor i Potsdam i Preussen. Han likte ikke det prøyssiske byråkrati og militarismen; forfatterkollegaen Theodor Fontane anklaget ham mange ganger for brist på stortysk nasjonalisme. I 1856 ble han dommer i Heilbad Heiligenstadt.

Etter at Danmark tapte den dansk-tyske krig i 1864 returnerte han til det nå tyske Husum der han ble embedsmann og forble til sin død.

Storms forfatterskap preges av en enorm selvkritikk; han arbeidet alltid meget langsomt og nøyaktig. Hans langsommw produksjonstakt, en eller to noveller om året, kan også forklares med at han hele tiden hadde andre arbeidsoppgaver. Theodor Storm hjører hjemme i en övergangsfase fra romantikk til realisme i tysk litteratur. Hans verk fokuserer på problemer i det menneskelige liv og fortellingenes psykologi er ofte deterministisk. Rammefortellinger, hyllester av trofasthet og parallellismer mellom skikkelsenes sjelsliv og miljøene er vanlige i novellene.

Immensee (1852), den novelle som grunnlae Storms popularitet, er typisk for ham. I den ser en gammel mann i en indre monolog tilbake på sin ungdoms kjærlighet. I sitt forgangne er den gamle mannen initiativløs og veik stilt overfor kjærligheten og livet, men har den positive egenskap at han er trofast.

Storms vel nok mest berømte verk er Der Schimmelreiter (1888). Men han skrev også dikt og er blitt anerkjent som en av de store tyske lyrikere i 1800-tallet.

Storms barndomshjem i Husum er i dag et museum. Storm var ivrig tilhenger av et tysk Slesvig-Holsten. Han døde i Hademarschen, hvortil han var flyttet etter sin pensjonering i 1880.

Referanser

Tyske forfattere
Tyskspråklige forfattere
Personer fra Husum
Fødsler i 1817
Dødsfall i 1888
EM i fotball for kvinner 2005 kvalifisering klasse B

Kvalifiseringen til første kategori (tidligere klasse A) ble arrangert mellom 20. august 2005 og 31. august 2006. Vinneren av gruppespillet skulle spille kvalifisering, men ettersom nivåinndelingen ble fjernet etter denne kvalifiseringen, medførte det at samtlige lag ble klare for kvalifisering til EM i 2009.

Gruppespill
Gruppen hadde skiftet navn fra «klasse B» til «andre kategori». På grunn av utvidelsen etter kvalifiseringen til klasse A, var det bare tre grupper, ikke fire.

Gruppe 5

Gruppe 6

 Wales trakk seg fra kvalifiseringene.

Gruppe 7

Kvalifiseringskamper
 Irland,
 Hviterussland og 
 Østerrike 
hadde kvalifisert seg til kvalifiseringsspill, men  UEFA valgte å droppe nivåinndelingen. UEFA skiftet deretter mening ettersom stadig flere lag meldte seg på. De tre vinnerne og
 Hellas, som beste toer, rykket opp. Resten av lagene ble i andre kategori.

EM i fotball for kvinner 2005
Fylkesvei 6618

Fylkesvei 6618 (Fv6618) går mellom Kregnes og Rosmelen i Melhus kommune. Veien er 1,7 km lang.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 743 (Sør-Trøndelag).

Kommuner og knutepunkter

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Trøndelag
Veier i Melhus
Torghatten Nord

Torghatten Nord AS er et norsk rederi som driver kollektivtrafikk på sjøen i Nordland og Troms, samt ferjesambandet Halhjem–Sandvikvåg i Vestland. Rederiet er et heleid datterselskap av Torghatten ASA. Selskapet ledes av administrerende direktør Bjørn Laksforsmo, og har kontorer i Tromsø og Stokmarknes.

Historie 

Selskapet ble etablert 13. oktober 2008 som et heleid datterselskap til Torghatten ASA, og ble opprettet i forbindelse med kjøpet av ferge- og hurtigbåtdivisjonen i Hurtigruten ASA. Overtakelsen skjedde formelt 5. januar 2009. Transaksjonen omfattet 45 fartøyer og overtakelse av leiekontrakter for ytterligere 3 fartøyer, mens 5 hurtigbåter på kontrakt med Troms fylkeskommune ikke ble overtatt ettersom kontrakten for disse kun var på ett år uten mulighet for forlengelse. Torghatten Nord AS tok imidlertid management på disse fartøyene (MS Fjordkongen, MS Fjorddronningen, MS Fjordronningen2, MS Vågsfjord, MS Fjordprinsessen) i 2009. 

Torghatten Nord AS inngikk løpet av 2009 flere kontrakter med Troms fylkeskommune og Møre og Romsdal fylkeskommune, og kjøpte i den forbindelse ytterligere to hurtigbåter av Hurtigruten ASA (MS Fjordprinsessen og MS Vågsfjord) og har 4 fartøyer under bygging.

Fra 2019 betjener Torghatten Nord ferjesambandet Halhjem–Sandvikvåg. Torghatten Nord betjener strekningen med fem nybygde ferjer. Disse var forsinket fra verftene, så selskapet måtte i starten leie inn MF «Bastø II» og MF «Bastø III» fra søsterselskapet Bastø Fosen, og MF «Fanafjord» og MF «Bergensfjord» fra Fjord 1.

Rederiets ferger
Alle fergene som eies, eller har vært eid, av Torghatten Nord siden starten i 2009 (oppdatert 29. mai 2021):

Rederiets hurtigbåter
Alle hurtigbåtene som eies, eller har vært eid, av Torghatten Nord siden starten i 2009 (oppdatert 9. desember 2012):

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Selskaper etablert i 2008
Sjøfart i Nordland
Sjøfart i Troms og Finnmark
Kollektivtransport i Nordland
Kollektivtransport i Troms og Finnmark
Norske rederier
Næringsliv i Tromsø
Sjøfart i Møre og Romsdal
Artikler i sjøfart-prosjektet
Arena Nordvest

Lerøy Kunstisbane (tidl. Nordea Kunstisbane) er en kunstisbane i Kristiansund. Banen eies av Atlanten Kunstisbane. 

Banen er en utendørs skøytebane i full skala etter internasjonale normer. Banen ble offisielt åpnet den 24. januar 2009, men ble prøveåpnet for brukere allerede 10. desember 2008. Selve snorklippingen ble utført av Hjalmar «Hjallis» Andersen, og i tillegg var Fred Anton Maier og Knut «Kupper'n» Johannesen til stede under åpningen.

Kunstisbanen kostet ca 55 millioner kroner å bygge, og skal i tillegg til billettinntekter selge fjernvarme fra isanlegget for å greie seg økonomisk.

I april 2010 ble kunstisbanen slått konkurs.

26. oktober 2010 vedtok bystyret i Kristiansund å kjøpe den konkursrammede isbanen for 7 millioner kroner. Sesongen 2010/2011 stengte isbanen 3. mars 2011. Et samarbeid mellom ulike aktører sikret ny drift. Sesongen 2011/12 ble preget av problemer med mildvær, ekstremvær og nedbør, noe som resulterte i at isbanen stengte dørene i februar 2012. Sesongen 2012/13 åpnet banen 1. desember 2012, men stengte ultimo februar 2013 på grunn av vanskelige værforhold.

2. oktober 2012 skiftet banen navn til Lerøy Kunstisbane.

Våren 2016 ble det vedtatt og bygge Norges fjerde skøytehall i full størrelse på denne kunstisbanen, og banen er da ikke åpen i vintersesongen 2016/17. Åpning av hallen er satt til oktober 2017.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ishaller i Norge
Skøytearenaer i Norge
Idrettsanlegg i Kristiansund
Artikler i skøytesportprosjektet
Gaucelm Faidit

Gaucelm Faidit (før 1185 – etter 1202) var en fransk trobador.

Faidit reiste rundt i Europa med sin hustru Guillelma Monja og framførte hans dikt og sanger. Noen av diktene førte til at Richard av Poitou tok han under sin beskyttelse. Richard ble senere kong Rikard I av England.  Sørgesangen Faidit laget i anledning kongens død er et eksempel på en sørgesang (planh) over en venns bortgang. Faidit var også en lang tid ved hoffene til Bonifatius I. av Montferrat og Raymond av Azoult. Fra denne tiden ble Faidit regnet  som en trobador. Omtrent 70 av sangene hans er bevart.

Det er mulig – men omstridt – at Gaucelm Faidit deltok i det tredje korstoget fra 1189 til 1191. Man regner som bevist at han i 1202 fulgte med tjenesteherren Bonifatius for å delta i det fjerde korstoget. Fra 1202 forsvinner Faidit sporløst ut av historien. Spekulative fortolkninger av enkelte sangtekster antyder at han fortsatt var i live rundt 1220.

Referanser

Litteratur 
 Jean Mouzat: Les poèmes de Gaucelm Faidit: troubadour du XIIe siècle. Paris 1989, ISBN 2-05-101037-4
 Friedrich Diez: Leben und Werke der Troubadours. Ein Beitrag zur nähern Kenntnis des Mittelalters. Zwickau 1829

Eksterne lenker 
 Gaucelm Faidits dikt (oksitansk)
 Diskografi (engelsk)

Trobadorer
Personer fra departementet Corrèze
Tampong

Tampong er en sammentullet, oftest pluggformet ball eller rull av gas, vatt, bomull eller annet absorberende materiale som brukes for å stoppe blødninger og suge opp væske. Tamponger av ulike typer kan brukes i sår og hulrom under kirurgiske operasjoner, under tannlegebehandling eller som en propp i skjeden for å samle opp blod og utflod under en menstruasjon.

Menstruasjonsbeskyttelse 

Istedenfor engangsbind eller tradisjonelle kluter kan jenter og kvinner bruke bomullstamponger som føres inn i skjeden når de har menstruasjon. Et annet, nyere alternativ er å bruke en myk menskopp, som menstruasjonsbeskyttelse.

Historikk 
Enkle tamponger av mer eller mindre mykt og absorberende materiale, fantes allerede i det gamle Egypt og antikken. Moderne tamponger med innføringshylse og tråd ble oppfunnet i 1929 og patentert på 1930-tallet av  amerikaneren Dr. Earle Haas.

Det finnes flere tampongprodusenter og internasjonale tampongmerker, for eksempel Tampax og Always. Den vanligste tampongtypen har i Norge vært kjent under produktnavnet o.b., dannet av den tyske forkortelsen for ohne Binde, «uten bind». Slike tamponger kom i Tyskland fra 1950. O.b. ble produsert i Norge til omkring 2005.

Bruk 

Tamponger føres inn i skjeden med en finger, men slik at uttrekkingstråden er tilgjengelig. Tampongen byttes omtrent hver fjerde time. Den trekkes ut med tråden og kastes etter bruk. Under menstruasjonsdagene starter en med tamponger av den minste typen og bytter til større typer når det blir behov for det. Noen tamponger, for eksempel av merket Tampax, har en innføringshylse som gjør det lettere å sette tampongen riktig på plass. Andre typer, for eksempel Ellen tamponger som fås kjøpt på norske apotek,  inneholder melkesyrebakterier som skal holde miljøet i skjeden passe surt.

Feil bruk av tamponger kan i sjeldne tilfeller føre til Toksisk sjokksyndrom (TSS), også kalt «tampongsyke». Dette kan man unngå ved å bruke menskopp.

Se også 
 Menstruasjonsbind
 Damebeger
 Menstruasjon

Eksterne lenker 
 

Medisinsk utstyr
Gynekologi
Hygiene
Toalettartikler
Universitetsbiblioteket i Bergen

Universitetsbiblioteket i Bergen ble offisielt opprettet i 1948, men er en videreføring av Bergens Museums bibliotek, som ble grunnlagt samtidig med selve museet av stiftsamtmann Wilhelm Frimann Koren Christie i 1825. Universitetsbiblioteket er et offentlig vitenskapelig bibliotek. Biblioteket er en del av det totale faglige og pedagogiske tilbudet ved Universitetet i Bergen.

Bibliotekets samlinger består i 2008 av ca. 1,78 millioner bind bøker og tidsskrifter, ca. 240 000 bilder, vel 3 600 manuskripter og diplomer, ca. 42 800 kartblad og atlas, 110 600 mikroformer, 6 850 elektroniske dokumenter, og ca. 6 400 musikkinnspillinger. UB har 16 620 løpende tidsskriftabonnementer, herav 13 070 i elektronisk form.

Eksterne lenker
 

Biblioteker i Norge
Universitetet i Bergen
Etableringer i 1948
Universitetsbiblioteker
Fredete byggverk i Vestland
Bergenhus
Bonaventure Luo Juan

Bonaventure Luo Juan (født 23. desember 1917 i det som i dag er landsbyen Xin'anzhuang i Shuozhou i provinsen Shanxi i Kina, død 15. mars 2007) var katolsk biskop av Shuozhou i Shanxi i Folkerepublikken Kina.

Han begynte på bispedømmets juniorseminar i 1935, fortsatte på storseminaret og ble presteviet i 1944. Han arbeidet i en rekke lokale menigheter før han ble engasjert i erkebiskedømmet Lanzhou i provinsen Gansu. 

Under de ustabile årene fra 1949 til 1954 vendte han tilbake til sin landsby og arbeidet på et gårdsbruk. I 1954 begynte han på studier i Fenyang and then worked in a hospital.

Han ble sogneprest i Nanguan i 1986. Ved siden av sitt vanlige prestelige virke åpnet fader Luo biskopen en øyenklinikk samme år. I ung alder hadde han lært oftalmologi av tyske misjonærer, og denne kunnskapen formidlet han videre til nonnene som arbeidet ved klinikken. 

Han ble bispeviet 8. juli 1990 og ledet bispedømmet Shuozhou i seksten år, til sin død. Han ble approvbert av paven i sitt embede.

Referanser 

Kinesiske katolske biskoper
Personer fra Shuozhou
Nordflaggermus

Nordflaggermus (Eptesicus nilssonii) er en art i gruppen småflaggermus.
Voksne individer har en kroppslengde på , en hale på  lengde og et vingespenn på . Et sikrere mål hos flaggermus er underarmslengde (mellom albuen og håndleddet) som hos nordflaggermus er . Den veier . Pelsen er mørkebrun med lysere flekker og hårspisser. Buken er lys grågul.

Nordflaggermus lever av flygende, nattaktive insekter, og jakter hovedsakelig i skumring. Det hender sjelden at den jakter på dagtid. 
Lyden de sender ut når de jakter har sin største styrke rundt 30 KHz, og er ikke hørbar for mennesker. De har sosiale lyder som er noe lavere i frekvens, og de kan frese som en skremmelyd når de blir truet eller redde. Denne skremmelyden er med hensikt hørbar for oss.

Den finnes i de fleste habitater som bygder, skog, kulturlandskap og kyst. Flere steder finner man også arten i alpine habitater. I Norge er nordflaggermus påvist ynglende i områder med middeltemperatur for juli helt ned til 10 grader celsius. Ut på sensommeren, i begynnelsen av august, jakter mange nordflaggermus langs rekker av gatelys hvor mange insekter samler seg. Utpå høsten finner man hoveddelen av nordflaggermusene jaktene ved gatelys.

Nordflaggermus finnes i Europa og Asia, fra England i vest til Hokkaido i øst og nordre India i sør. Nordflaggermus er eneste flaggermus som finnes over hele Norge, helt til Finnmark.

I den kalde årstiden går de i dvale. Kun noen få blir påvist i gruver om vinteren. Vanlig brukte overvintringsplasser kan være bygninger, bergsprekker og steinur.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
Artsfakta for nordflaggermus.

Flaggermus
Livskraftige arter på IUCNs rødliste
Pattedyr i Norge
Europas flaggermus
Asias flaggermus
Koreas pattedyr
Aserbajdsjans pattedyr
Pattedyr formelt beskrevet i 1839
Dyr formelt beskrevet av Alexander Keyserling
Dyr formelt beskrevet av Johann Heinrich Blasius
Blek engmåler

Blek engmåler (Idaea pallidata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den finnes på Østlandet i Norge.

Utseende 
En liten (vingespenn 16 – 20 mm), slank, blekt brunlig grå til nesten hvit måler, grunnfargen kan også være lysbrun. Vingene har spredte, mørkere skjell og fem tverrbånd som ofte er ganske utydelige. Larven er gråbrun, med en U-formet, mørk tegning på ryggsiden av hvert kroppsledd.

Levevis 
Larvene lever på visne og tørre blader av en rekke ulike planter, blant andre ryllik, vendelrot, mjødurt og blåbær. De voksne målerne flyr om natten i mai – juni og kommer gjerne til lys.

Utbredelse 
Arten forekommer over det meste av Europa, bortsett fra Den iberiske halvøy, og i det nordlige Asia. I Norge er den bare funnet i den sørlige delen av Østlandet vestover til Aust-Agder.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1775
Dyr formelt beskrevet av Michael Denis
Dyr formelt beskrevet av Johann Ignaz Schiffermüller
Nokia 1600

Nokia 1600 er en serie med mobiltelefoner fra Nokia. Både Nokia 1600 OLD, Nokia 1600b og Nokia 1600 går under betegnelsen Nokia 1600. Telefonene ble lansert i 2005. Nokia 1600 er designet for å brukes med kontantkorttjenester og har noen likheter med Nokia 1100. Telefonene er laget spesielt for personer i utviklingsland.

Referanser

Eksterne lenker 
  nokiamuseum.com

Mobiltelefoner fra Nokia
Mobiltelefoner introdusert i 2006
2006 i Finland
Grindhval

Grindhval eller langsveivet grindhval (Globicephala melas) tilhører delfinfamilien (Delphinidae) og er således en tannhval. Den blir 3-7,6 meter lang og veier opp mot 3 800 kg. Arten kan bli 40-50 år gammel.

Beskrivelse 
Grindhvalen er en stor melonhodet delfinart som er svart eller mørkegrå i fargen med et lysere område bak en sigdformet ryggfinne plassert relativt langt cranialt (mot hodet). Hannene er betydelig større enn hunnene; omkring 4–7,6 m lang og opp mot 3 800 kg, mot hunnenes 3–5,6 m og 1 800 kg. Nyfødte kalver måler omkring 1,9 m.

Grindhvalen har lange sveiver som utgjør omkring 20 prosent av kroppslengden. Grindhval kan kun forveksles med sin fetter kortsveivet grindhval (Globicephala macrorhynchus), men denne er mer utbredt i tropiske og tempererte farvann.

Utbredelse 
Grindhvaler ser ut til å trives best på relativt dypt vann. Arten har en sirkumantarktisk utbredelse på den sørlige halvkule (til 68°S), men arten finnes også i tempererte og polare strøk av Nord-Atlanteren, samt i den vestlige halvparten av Middelhavet og i Svartehavet. Tidligere var arten også å finne vest i det nordlige Stillehavet. 

I nordområdene er arten spesielt tallrik rundt Grønland og Island, og er ikke uvanlig å se i Norge.

Atferd 
Grindhvalen har sesongmessige vandringer som gjenspeiler hvor favorittbyttet, blekksprut (primært) og makrell, ferdes. Arten er svært sosial og danner sosiale strukturer som kan minne om spekkhoggerens. Typiske flokker teller 10–50 dyr, av og til opp mot 100 dyr. Båndene mellom dyra er så sterke, at om ett av dem strander, vil flere følge etter. Arten er derfor utsatt for såkalt «massestranding».

De svært aktive grindhvalene kan dykke i opp mot ti minutter og til dybder ned mot 600 m. Som andre tannhvaler bruker dyra ekkolokalisering til å orientere seg med, herunder til å fange byttedyr med.

Hunnene blir kjønnsmodne når de blir cirka 7 år gamle, hannene når de blir 12 år. Paringen foregår normalt i februar–mars. Hunnen er drektig i cirka 15–16 måneder. Kalven dies i opp mot 20 måneder og tilbringer tiden samen med mora til den er cirka 2 år gammel.

Fangst 
I tidligere tider ble grindhvalene jaget inn på grunt vann og avlivet, men i dag er denne jaktformen bare i bruk på Færøyene. Arten er fredet på Svalbard og i andre norske farvann.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tannhvaler
Pattedyr i Norge
Pattedyr formelt beskrevet i 1809
Ryatunnelen

Ryatunnelen er en undersjøisk veitunnel på fylkesvei 858 i Tromsø kommune i Troms. Tunnelen går under Straumsfjorden mellom Larseng på Kvaløya og Balsnes på Malangshalvøya (fastlandet). Tunnelen er  meter lang og har to kjørefelt, ett i hver retning; fartsgrensen er .

Tunnelen åpnet 29. september 2011 og erstattet det gamle fergetilbudet mellom Larseng og Vikran. Dette medførte om lag 25 minutter kortere reisetid på strekninga. Prosjektet ble påbegynt i mars 2009. Mesta var entreprenør på prosjektet

Høsten 2013 ble tunnelen åpnet for syklister. Trykker man på den røde knappen, vil bilistene bli varslet om at det er en syklist i tunnelen. I tillegg er det også varseltavler i begge retninger som viser at det er syklist i tunnel. Det er også tilbud om refleksvest, hvor man skal bruke den for så å legge den i postkassen på andre side. Før dette var tunnelen stengt for gående og syklende.

Tunnelens økonomi 
Utbygginga var forventa å koste rundt 250 millioner kroner, og vil finansieres ved hjelp av statlige midler, bompenger, bortfallet av fergetilskudd og RDA-midler. Bompengeperioden er beregnet til 19 år (til 2030).

Bilder av bygginga

Se også 
Kvalsundtunnelen
Tromsøysundtunnelen
Veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Hjemmeside for Ryaforbindelsen
 Video av tunnelen
 vegvesen.no – Hva skjer med Ryaforbindelsen?
 Driftige dynamittgubber – Nordlys om oppstarten

Veitunneler i Troms og Finnmark
Tunneler åpnet i 2011
Veier i Tromsø
2011 i Norge
Jørgen Rasmussen (forfatter)

Jørgen Rasmussen (født 4. mars 1977 i Kongsberg) er kampsportinstruktør.

Eksterne lenker 
 Tilstandstrening
 Provocative Hypnosis

Norske sakprosaforfattere
Personer fra Kongsberg kommune
Fødsler i 1977
Giuliano Razzoli

Giuliano Razzoli (født 18. desember 1984 i Castelnovo ne' Monti) er en italiensk alpinist. Han er spesialist i slalåm, og kjører også enkelte renn i storslalåm.

25. mars 2006 ble han overraskende italiensk mester i slalåm. Neste sesong fikk han prøve seg i verdenscupen, og debuterte i slalåmrennet i Alta Badia 18. desember 2006. De første verdenscuppoengene sikret han seg i Kitzbühel 27. januar 2007 ved å bli nr. 24.

Det store gjennombruddet i verdenseliten fikk han da han fra startnummer 43 kjørte seg opp til en tredjeplass i slalåm i Zagreb i Kroatia 6. januar 2009.

Razzoli tok gull i slalåm under Vinter-OL 2010 i Vancouver.

Giuliano Razzoli fikk sin første vedenscupseier i Zagreb den 6. januar 2010 i slalåm og han fikk sin andre verdenscupseier i Lenzerheide den 19. mars 2011 også i slalåm i sesongavslutningen.

Under Vinter-OL 2022 i Beijing, ble han nummer 8 i slalåm.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Italienske alpinister
Olympiske mestere for Italia
Medaljevinnere under Vinter-OL 2010
Deltakere for Italia under Vinter-OL 2010
Alpinister under Vinter-OL 2010
Deltakere for Italia under Vinter-OL 2014
Alpinister under Vinter-OL 2014
Deltakere for Italia under Vinter-OL 2022
Alpinister under Vinter-OL 2022
Personer fra provinsen Reggio Emilia
Olympiske medaljevinnere i alpint
Fylkesvei 6616

Fylkesvei 6616 (Fv6616) går mellom sentrum og Kvammen i Melhus kommune. Veien er 4,5 km lang.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 742 (Sør-Trøndelag).

Kommuner og knutepunkter

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 Vegliste Trøndelag oktober 2018
 

Fylkesveier i Trøndelag
Veier i Melhus