alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Guillaume av Luxembourg

Guillaume av Luxembourg (Guillaume Jean Joseph Marie) (født 11. november 1981 i Luxembourg by) er arvestorhertug og tronfølger i Luxembourg. Han er eldstesønn av storhertug Henri og storhertuginne Maria Teresa, og ble arvestorhertug da faren besteg tronen i 2000. Når faren i framtiden abdiserer eller dør, vil arvestorhertug Guillaume overta. Guillaume omtales som Hans Kongelige Høyhet.

Guillaume er utdannet ved privatskoler i Luxembourg og Sveits, og dessuten Royal Military Academy Sandhurst i Camberley i England. Han har også studert statsvitenskap og historie i Durham i England, men fullførte ikke studiene.

Arvestorhertugen ble den 19. oktober 2012 gift med den belgiske grevinnen Stéphanie de Lannoy. Paret inngikk forlovelse i mars samme år. Guillaume hadde et kjærlighetsforhold til norske Pia Haraldsen. De møttes i Oslo i 2001, men forholdet tok slutt året etter.

Den 10. mai 2020 fikk han og arvestorhertuginnen sitt første barn, sønnen prins Charles.

Referanser

Eksterne lenker 
 Le Grand-Duc Héritier, presentasjon fra det storhertuglige hoff

Personer fra byen Luxembourg
Luxembourgske kongelige
Herregården i Larvik

Herregården er en herregård som ligger på Herregårdssletta i Larvik. Herregårdsbakken i Larvik starter her.

Herregården ble bygget som residens for Ulrik Frederik Gyldenløve, bygningen ble påbegynt i 1674 og stod ferdig til hans tredje bryllup med Antoinette Augusta von Aldenburg den 16. august 1677. Gyldenløve var første eier av Laurvigen grevskap og stattholder i Norge. Grevskapet gikk i arv til Gyldenløves etterkommere. Fortsatt er noen rom bevart fra den eldste fasen, mens de fleste rom i hovedbygningen har malte interiører fra 1730-årene. Gyldenløves sønn Ferdinand Anton Danneskiold-Laurvig påbygget tømmerbygningen til den form den har i dag. Dette skjedde i anledning kong Christian 6's norgesbesøk i 1733.

Opprinnelig lå Herregården utenfor byens grense, omgitt av en stor hage som strakte seg helt ned til sjøen i sør. 

Larvik og Omegns Museumsforening ble stiftet i 1916. Foreningen sørget for at Herrregården ble restauret til museum og arrangerte en rekke tilstelninger i mange tiår. I dag er Herregården en del av Larvik Museum.

Herregården ble fredet i 1923. 

Gjennom året huser Herregården en rekke kulturarrangementer.

Det er under utarbeidelse (2019) en helhetsplan for bevaring og restaurering av anlegget og uteområdene.

En pikeskulptur i bronse utført av billedhuggeren Hanna Jessen ble innkjøpt og plassert i Herregårdsparken.

En byste av Larvik og Omegns Museumsforening leder Hans Teilman Hansteen ble i 1963 plassert i enden av Bastionhagen, sør for hovedbygningen.

Referanser

Kilder 
Wasberg, Gunnar Christie, «I takt med Europa», Larvik grevskap, Utvikling og struktur, Oslo 1970

Eksterne lenker
 
 Kulturarv i Vestfold fylkeskommune om Herregården
 Tv-serien ARVEN om Herregården
 Larvik turistkonto
 TV-program fra Herregården, NRK 13. februar 1969
 
 Herregården på Larvik museums nettsted

Byggverk i Larvik
Museer i Vestfold og Telemark
Herregårder i Norge
Barokken
Kulturminner i Larvik
Fredete byggverk i Vestfold og Telemark
Gårder i Larvik
Vikse skule

Vikse skule er en barneskole som ligger på Vikse i Sveio. Skolen hadde tolv lærere og 140 elever skoleåret 2017–2018. Ronny Valdersnes er rektor ved skolen fra september 2021.

Vikse skule ble i 1999 slått sammen med Vandaskog skule. Skolen består av et murbygg fra 1983 samt en ny fløy som stod ferdig i 2013, og er etter dette dimensjonert for om lag 200 elever.

Referanser

Eksterne lenker 
 Skolens hjemmeside

Barneskoler i Vestland
Sveio
Den fjerde statsmakt

Den fjerde statsmakt er en betegnelse som brukes i Norge og Danmark om pressen og andre massemedier, særlig om dens rolle som kritiker og overvåker. De andre statsmaktene er den utøvende (i Norge: Kongen (ved regjeringen)), den lovgivende (i Norge: Stortinget) og den dømmende (domstolene).

Begrepsbruken kan skyldes en noe feilaktig oversettelse av det engelske begrep the fourth estate (den fjerde stand). I Sverige kalles pressen den tredje statsmakten og domstolene omtales ikke som en statsmakt. 

Mange mener at «den fjerde statsmakt» har et samfunnsoppdrag i å påtale overgrep mot enkeltmennesker, som blir begått av de tre andre statsmaktene.

Referanser 

Journalistikk
Lillebil Ibsen

Lillebil Ibsen (født Sofie Parelius Monrad Krohn; født 6. august 1899, død 22. august 1989) var en norsk skuespiller og danser. Hun var datter av ingeniør Georg Monrad Krohn (1865-1934) og Gyda Christensen, som var skuespiller, instruktør og opphavskvinne til den første norske balletten. Lillebil giftet seg i 1918 med regissøren Tancred Ibsen. 

 Karriere 
Krohn ble utdannet som ballettdanserinne av sin mor, og som ti år gammel debuterte hun på Nationaltheatret i Prinsessen på erten hvor moren var instruktør.

I de neste årene fikk «Madame Lillebil» en eventyrlig utenlandsk karriere. Hun danset i London og Paris, og møtte blant annet koreografen Mikhail Fokine og komponisten Igor Stravinskij. 16 år gammel ble hun engasjert av den store iscenesetteren Max Reinhardt i Berlin, der hun ble prima ballerina. Da hun var 16 år gammel debuterte hun som skuespiller i Den uskikkelige lille prinsesse på Nationaltheatret i 1915. Hun gikk etter ti års tid helt over til dette yrket. Lillebil Ibsen fikk en internasjonal karrière, og vekslet mellom turneer utenlands og opptredener i Norge. Etter hvert valgte hun allikevel å bli i Norge, hvor hun vekslet mellom revy, teater og film.  

Under Jubileumsutstillingen i Oslo i 1914 hadde hun møtt og blitt oppvartet av Tancred Ibsen sr. (1893–1978), sønnesønn av forfatteren Henrik Ibsen. De giftet seg fem år etter, da Lillebil nettopp var blitt tyve, og skulle ha et samliv på nesten seksti år, til han døde i 1978. Som gift ønsket Lillebil etterhvert å slå seg ned i Norge. 

I 1923 engasjerte Centralteatret henne, først i pantomimespillet Scaramouche med musikk av Sibelius, og deretter i skuespillet Kameliadamen. Året etter spilte hun revy på Chat Noir. Sangene, dansene og parodiene hennes ble svært populære, og hun fremførte òg flere av dem i London, Paris, Stockholm og København. I 28 år (1928–1956) var hun tilknyttet Det Nye Teater, og i 13 år (1956–1969) var hun ved Nationaltheatret. Hennes roller spente fra komedier og lystspill til Nora og fru Alving i Henrik Ibsens stykker.

Lillebil Ibsen samarbeidet med flere skuespillere, blant andre Gösta Ekman d.e. i Den glade enke i Stockholm. Hun hadde et særlig samspill med Per Aabel. For rollen sin mot ham i Kjære løgnhals fikk hun Kritikerprisen i 1961. Stykket ble satt opp flere ganger og tatt på turné i hele Norge og i nabolandene. Da Ibsen feiret syttiårsjubiléet sitt som scenekunstner i 1981, spilte hun nok en gang Mrs. Pat i Kjære løgnhals.

Lillebil Ibsen er begravet sammen med sin mann og sine svigerforeldre på Vår Frelsers gravlund, Oslo. Ekteparet hadde én sønn, ambassadøren Tancred Ibsen jr.

Filmografi (utvalg) 
1958 – Mannekeng i rødt (svensk film)
1934 – Op med hodet
1931 – Likhet for loven (svensk film)
1922 – Pan
1919 – Sången om den Eldröda Blomman (svensk film)

Referanser

Litteratur 
 Det begynte med dansen (1961), selvbiografi

Priser og utmerkelser (utvalg) 
 1983 – Karl Gerhards Hederspris

Eksterne lenker 
 
   Nationaltheatret rolleliste
 

Norske dansere
Norske forfattere av erindringsbøker
Norske skuespillere
Personer fra Oslo
Personer begravet på Vår Frelsers gravlund
Rossbarrieren

Rossbarrieren er den største isbremmen i Antarktis, og dekker et område på 487 000 km² (omtrent på størrelse med Frankrike) lengst sør i Rosshavet.

Isen er flere hundre meter tykk med en nesten vertikal front mot det åpne havet, er nesten 600 km i lengde og ligger mellom 15 og 50 meter over vannflaten.  90 prosent utgjør flytende is under havets overfate. Det meste av isbremmen ligger i den sektoren som New Zealand har gjort krav på. Den ble oppdaget av, og gitt navn etter kaptein James Clark Ross, som oppdaget den 28. januar 1841. Ross karla isfronten østover mot 160º V. 

Rossbarrieren fikk et dystert minne da den i 1912 ble stedet hvor den britiske oppdageren Robert Falcon Scott og hans følge omkom på tilbaketuren fra Sydpolen.

Se også 
 Liste over isbremmer i Antarktis

Eksterne lenker 
 
 - Bilder fra Rossbarriereren og breen.

Isbremmer i Antarktis
Artikler i Antarktis-prosjektet
Ross Dependency
Aleksander Melli

Aleksander Melli (født 17. oktober 1971) er en norsk-italiensk forfatter, klimaaktivist og oversetter.

Melli har norsk mor og italiensk far, en geolog med flere oppdrag i Norge, som brakte Aleksander som 12-åring til Stavanger der han gikk fem år på byens engelsk-språklige skole. Melli debuterte i 1990 med diktsamlinga En tidlig morgen. Ved oppfølgeren, en samling noveller et par år etter, sa Melli at han startet å skrive dikt på videregående skole, og at debutsamlingen ble antatt på første forsøk. Senere har det også blitt ungdomsromaner, oversatt til flere språk.  Novellene er ofte fra Sicilia der han har bodd og har familie.

Melli fikk Den norske leserprisen sin ekstrapris i 2001, stemt frem av Lars Saabye Christensen (født 1953), og nevnes i 2004 som forlagsredaktør i Dinamo forlag, året før han innkasserte 100 000 i stipend fra Den norske Forfatterforening. I 2009 vant han Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris for barneboka Barneregjeringen, som forøvrig også ble nominert til Norsk litteraturkritikerlags barnebokpris.

Foruten å drive import av vin, har Melli etablert Norsk klimanettverk, hatt en sentral rolle i etableringen av Klimafestivalen § 112 samt Klimasøksmål Arktis, og forestod i 2012 antologien Snu. Brev til klimagenerasjonen sammen med Simen Ekern (født 1975), Åsne Seierstad (født 1970) og Nora Ceciliedatter Nerdrum (født 1978).

Bibliografi

Dikt

Noveller

Ungdomsbøker 
 
 
 
 Barneregjeringen, 2008. Tjue barn danner regjering på en øy utenfor Oslo. For denne vant Melli Riksmålsprisen
Se Mellis utgivelser ligger digitalt tilgjengelig hos Nasjonalbiblioteket

 Oversettelser 
Carlo Rovelli, Syv korte leksjoner i fysikk'', Spartacus, 2016. Oversatt av Melli fra italiensk.
Bengt-Erik Engholm, Fra ape til sapiens menneskenes historie, Spartacus, 2021

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Aleksander Melli i Cappelen Damm Forlag
  Aleksander Melli i NRK Forfatter



Norske lyrikere
Norske novellister
Norske forfattere av ungdomsbøker
Norske miljøvernere
Personer fra Oslo
Nordmenn av italiensk opphav
Anders Bortne

Anders Marius Bortne (født 4. oktober 1973 i Ålesund) er en norsk forfatter, musiker og serieskaper.

Bakgrunn 

Anders Bortnes bok Søvnløs - tusen våkenetter og en løsning kom ut i 2019 og er solgt til flere land. 

Han er også skaper av den norske tegneserien Nobelkomiteen sammen med tegneren Andreas Iversen.

Bortne debuterte i 2005  med romanen Et bra band på Tiden Norsk Forlag. Hans andre bok, novellesamlingen Natt'a der oppe, natt'a der nede, kom ut i 2008. Romanen Ismannen kom ut i 2011, og ble nominert til Ungdommens Kritikerpris. Romanen Karikaturen, om den dødstruede «Muhammed-tegneren» Bård Anderssen, utkom i 2014. I 2017 fikk han gode anmeldelser for Ulvens År, en roman som fulgte en far og en datter gjennom en dag med en terrortrussel hengende over seg. 

Bortne er også musiker og låtskriver, senest med prosjektet Forced On Friends, som ga ut albumet Favours i 2019.  

1996 stiftet han indierockebandet Whopper hvor han var gitarist, vokalist og låtskriver.  Han har også vært vokalist og låtskriver i bandet Kaare Joao, frontet av Kåre Pedersen fra Kåre & the Cavemen. Han dannet bandet Corado i 2005 sammen tidligere Whopper-medlem Anders Hole og ga ut platen Corado i 2007 og This Summer Disease i 2009. Han ble i 2022 nominert til Kulturdepartementets Bildebokpris for ungdomsboka Skinkeape.

Bibliografi 
 Et bra band (roman) 2005
 Natt'a der oppe, natt'a der nede (noveller) 2008
 Ismannen (roman) 2011
 Karikaturen (roman) 2014
 Ulvens år (roman) 2017
Søvnløs - tusen våkenetter og en løsning (sakprosa) 2019
Skinkeape 2021

Diskografi 
 Med WHOPPER
 A girl who loved a boy (ep) 1997
 Lets Make Sounds 1999
 Takes & Mistakes 2001
 W (ep) 2002
 No Music Here 2003

 Med KAARE JOAO
 Sideman 2003
 2 2005

 Med CORADO
 Corado 2007
 This Summer Disease 2009

 Med FORCED ON FRIENDS
 Forced on friends 2016
Favours 2019

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Anders Bortne på Tiden Norsk Forlag
  Anders Bortne på Northern Stories Literary Agency
  Corados hjemmeside'

Norske gitarister
Norske romanforfattere
Arne Danielsen

Arne Kjell Danielsen (født 8. juni 1955) er en norsk journalist og forfatter. Han vokste opp på Tøyen/Grønland og bor på Siggerud utenfor Oslo. Han har arbeidet som trikkefører, redaktør, forfatter, informasjonsdirektør, frilansjournalist og fotograf. Han var også en av stifterne av Vålerenga Sjakklubb i 2008.

Danielsen har skrevet en rekke oslohistorier, både fagforenings-, bydels-, bedrifts-, kollektivtrafikk- og skolehistorie. 

Han er dessuten kjent som sjakkforfatter. Åttenderaden er en norsk sjakkroman, og bøkene hans om sjakkverdensmester Magnus Carlsen er oversatt til dansk og nederlandsk. Den engelskspråklige boka The Wizards er skrevet sammen med den indiske forfatteren og journalisten Sriram Balasubramanian, og ble lansert i New York i forbindelse med sjakk-VM i november 2016.  

Arne Danielsen er redaktør av fagbladet Yrkestrafikk, utgitt av Yrkestrafikkforbundet. Han var fra 1987 til 1998 redaktør av bedriftsbladet Sporveisnytt, og fra 2018 til 2020 redaktør for Norsk Sjakkblad (sammen med Jonathan Tisdall).

Bibliografi 
 Stumper & Stjerner (1995) Oslo Sporveiers Personalforening. Lokalhistorie om kontorister og kontrollører i Oslo Sporveier.
 Sporveisarbeiderne og det 20. århundre (2000) Oslo Sporveiers Arbeiderforening. Lokalhistorie om Oslo sporveisarbeideres forening.
 Furuset og takk for det (2001) med Vidar H. Noreng. Furuset Idrettsforenings historie.
 Åttenderaden (2002) Cappelen 272 sider ISBN 82-02-22315-6 En oppvekstroman fra Oslo indre øst.
 Med anbud bak speilet (2003) AS Sporveisbussene. Bedriftshistorie.
 Tøyen. Tøyen skole 125 år (2007) Tøyen skole. Lokalhistorie.
 Mesteren. Magnus Carlsen og sjakkspillet (2010) CappelenDamm.
 Oppsal i hundre (red.) (2012) Oppsal Idrettsforening. Lokalhistorie.
 Magnus Carlsen. Portrett av en verdensmester (2015) CappelenDamm.
 T-banen. 50 historier om byens puls (red.) (2016) Sporveien, Oslo Vognselskap og Ruter. Lokalhistorie.
 The Wizards (2016) med Sriram Balasubramanian (2016) Engelskspråklig eBok om sjakkverdensmesterne Anand og Magnus Carlsen.
 Hva er Mu (2017) Kolofon. Roman.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske romanforfattere
Atle Næss

Atle Næss (født 25. mars 1949 i Mysen) er en norsk forfatter og barnebokforfatter. Han vokste opp i Askim. Han er nå bosatt i Ski.

Næss er cand. philol. med fagene engelsk, språkvitenskap og norsk. Han arbeidet som lærer i videregående skole og ved lærerhøyskolen inntil 1987. i 1975 debuterte han med romanen Gun.  Han har skrevet biografier om Edvard Munch, Galileo Galilei, Leonardo da Vinci, Martin Luther og en bok om Nidarosdomen.

Bibliografi

Romaner 
 Gun, 1975.
 April, 1977.
 830 S, 1981.
 Opp fra det absolutte nullpunkt, 1985.
 Sensommer, 1987.
 Korsfareren, kriminalroman 1988.
 Kraften som beveger, 1990.
  Østre linje , 1994.
 Den tvilende Thomas, 1997.
 Innersvinger, 2002.
 Sensommer, 2006.
 Roten av minus en, 2006.
 Din nestes eiendom, 2009.
 Teltmakeren, 2012
 I himmelens tjeneste, Gyldendal 2016

Ungdomsromaner 
 Grei kamerat, Hans, 1987.
 Gå på lufta, Hans!, 1989.

Barnebøker 
 På vulkanferie, 1988
 Islandsboka, 1992
 Finlandsboka, 1994
 I grunnlovens hus. En bok om prinser og tjenestejenter, riksforsamlingen og 17. mai, Gyldendal 2013

Essay 
 Askim-Firenze t/r, 1992.
 Noe som ligner en mening. Ni essays om vitenskap, religion og undring, 2015

Reportasje og sakprosa 
  Skøytebyen. Fra Mjøs-is til OL-hall (Oplandske Bokforlag)
  Ibsens Italia 
  Fossekraft og lange linjer. Hafslund ASA 1898-1998 
  Italienske bilder 
  Da jorden stod stille. Galileo Galilei og hans tid 
  Munch. En biografi 
  Et hav av språk (medforf.) 
  Nidarosdomen. En biografi om Norges nasjonalmonument og menneskene som bygde det ISBN 9788205410909
  Leonardo da Vinci og hans tid 
  Martin Luther
 2022 Det glemte århundre. Historier fra 1600-tallet

Priser 
 Gyldendals legat 1990
 Sarpsborgprisen 1990
 Gullboka (utdelt Det Kvindelige Læseselskap) 1995
 Brageprisen, klasse faglitteratur 2001, for Da jorden stod stille – Galileo Galilei og hans tid

Kilder
Presentasjon av Atle Næss i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 Atle Næss i NRK Forfatter
 Atle Næss i Aftenposten Alex
 Atle Næss hos Gyldendal

Norske romanforfattere
Norske barnebokforfattere
Norske essayister
Norske krimforfattere
Vinnere av Brageprisen
Vinnere av Gyldendals legat
Personer fra Eidsberg kommune
Bo Brekke

Se også frelsesarméoffiseren Bo Hjalmar Brekke

Bo Sveinung Brekke (født 15. august 1956) er en norsk forfatter og journalist som arbeider i kulturavdelingen i NRK. 

Før han begynte i NRK, var han utenriksredaktør i Klassekampen. Han har også arbeidet to år i Zimbabwe. I tillegg til to romaner har han gitt ut dokumentarbøker om apartheid og det sørlige Afrika og norsk utenrikspolitikk. Brekke gikk på Sogn Yrkesskole fra 1977 til 1980.

 Bibliografi 
 Tron Øgrim : Det revolusjonære fyrverkeri, Aschehoug, 2015
 Stjernepiken (roman) 2003 – 351 sider ISBN 82-03-18627-0 (ib.)
 Svart juss hvitt land (roman) 1994 – 270 sider ISBN 82-02-15211-9 (ib.)
 Står apartheid for fall? Cappelen, 1991 – 206 sider ISBN 82-02-12904-4 (h.) 
 Våpen og narkotika : CIA og de «gode» hjelperne 1991 – 26 sider ISBN 82-7493-004-5
 Knus apartheid : et studiehefte om det sørlige Afrika'', 1988 – 80 sider

Eksterne lenker 
 Bo Brekke i NRK Forfatter

NRK-journalister
Journalister i Klassekampen
Norske romanforfattere
Norske sakprosaforfattere
Fødsler i 1956
Brynjulf Jung Tjønn

Brynjulf Jung Tjønn (født 15. november 1980 i Seoul i Sør-Korea) er en norsk forfatter. 

I 1982 ble han adoptert til Norge og Feios i Vik kommune i Sogn og Fjordane fylke. Han debuterte i 2002 med romanen Eg kom for å elske. I tillegg har han publisert tekster i antologien Signaler 2001. I 2013 fikk han Brageprisen for boken Så vakker du er.

Bibliografi 
 Eg kom for å elske – roman (2002)
 Lyden av noen som dør – roman (2008)
 I morgen skal vi sitte i solen – barnebok, Cappelen Damm (2009)
 Kinamann – roman (2011)
 Fotballskoene..  – barnebok, Cappelen Damm (2012)
 Så vakker du er – ungdomsbok (2013)
 I de dager... – noveller, Verbum (2016)
 Den finaste historia – barnebok, Cappelen Damm (2016)
 Alt det lyse og alt det mørke  – roman, Cappelen Damm (2017)
 Smadra – ungdomsbok, Flamme forlag (2018)
Garden under jorda - lyrikk (2019)
Kvar dag skal vi vere så modige - roman, Cappelen Damm (2021)

Priser og utmerkelser 
  – Brageprisen for Så vakker du er
  – P2-lytternes romanpris for Kvar dag skal vi vere så modige

Referanser

Kilder
Presentasjon av Brynjulf Jung Tjønn i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 Brynjulf Jung Tjønn i Dagbladet Forfatter
 Brynjulf Jung Tjønn i NRK Forfatter
 Brynjulf Jung Tjønns hjemmeside
 Jung.no, et litteraturmagasin der Brynjulf Jung Tjønn er medredaktør
 Jung Forlag der Brynjulf Jung Tjønn er forlagssjef
Digitaliserte bøker av Brynjulf Jung Tjønn hos Nasjonalbiblioteket
Artikler av og om Brynjulf Jung Tjønn i Norart

Norske romanforfattere
Vinnere av Brageprisen
Personer fra Vik kommune
Adopterte nordmenn
Nordmenn født i Sør-Korea
Personer fra Seoul
Norske barnebokforfattere
Norske novellister
Christian Refsum

Christian Refsum (født 8. oktober 1962) er en norsk litteraturviter og skjønnlitterær forfatter. Han er professor i allmenn litteraturvitenskap ved universitetet i Oslo. Han har tidligere spilt i rockeband som And the Balcony Fell, Ym:stammen og Dog Age.

Bibliografi 
 1997 – Litteraturvitenskapelig leksikon. (Med Jakob Lothe og Unni Solberg) Oslo: Kunnskapsforlaget.
 2000 – En verden av oversettelse – fransk og dansk symbolisme sett fra Taarnet 1893-94. Dr. Art avhandling. Oslo: Unipub forlag.
 2001 – Transport. Fortellinger. Oslo: Tiden.
 2003 – offbeat/nye dager. Dikt. Oslo: Oktober forlag.
 2003 – Lyrikkens liv. Innføring i diktlesning. (Med Christian Janss) Oslo: Universitetsforlaget.
 2004 – Kyssing og slåssing. Fire kapitler om film. (Med Eivind Røssaak) Oslo: Pax.
 2007 – Ingen vitner for vitnet. Roman. Oktober forlag.
 2007 – Litteraturvitenskapelig leksikon. Revidert utgave. (Med Jakob Lothe og Unni Solberg) Oslo: Kunnskapsforlaget.
 2010 – Løftet. Roman. Oktober forlag.
 2012 – Kåte dikt. Lyrikk. Oktober forlag.
2016 – Kjærlighet som religion. Lidenskap og lengsel i film og litteratur på 2000-tallet. Universitetsforlaget.

Eksterne lenker 
Presentasjon av Christian Refsum i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
 Christian Refsum; uio.no

Norske lyrikere
Norske litteraturprofessorer
Professorer ved Universitetet i Oslo
Dag Johan Haugerud

Dag Johan Haugerud (født 1964) er en norsk forfatter, filmskaper og bibliotekar som vokste opp i Eidsberg.

Han har bibliotekarutdannelse fra Høgskolen i Oslo mellomfag i filmvitenskap fra Stockholm Universitet, teatervitenskap fra Universitetet i Oslo og forfatterstudium fra Høgskolen i Telemark. Han har vunnet en rekke priser for filmene Som du ser meg og Barn. For Som du ser meg vant han klassene beste regi og beste manus under både Amandaprisen 2013 og Kanonprisen 2012 samt beste nyskaper under Kanonprisen. For Barn vant han igjen klassene beste regi og beste manus under både Amandaprisen 2020 og Kanonprisen 2019 og selve filmen vant totalt ni Amanda-priser.

Bibliografi

Romaner 
Noe med natur – roman – (Tiden Norsk Forlag) – 1999
Den som er veldig sterk, må også være veldig snill – roman – (Tiden Norsk Forlag) – 2002
Hva jeg betyr – roman – (Oktober forlag) – 2011
Enkle atonale stykker for barn – roman – (Oktober forlag) – 2016

Manus 
En pike går i land – teatermanus
Som du ser meg – filmmanus – (Oktober forlag) – 2014

Filmografi 
2020: Lyset fra sjokoladefabrikken (novellefilm – 65 minutter)
2019: Barn (spillefilm)
2014: Det er meg du vil ha (novellefilm – 53 minutter)
2012: Som du ser meg (spillefilm)
2006: Trøbbel (kortfilm, en del av antologifilmen Ekko av Ibsen – 28 minutter)
2005: Thomas Hylland Eriksen og historien om Origamijenta (novellefilm – 51 minutter)
2003: Mot huset (kortfilm, 10 minutter, produsert av Medieoperatørene)
2002: Lust (kortfilm, en del av antologifilmen Courts mais Gay: Tome 4)
2001: Clinton the musikal (kortfilm – 4 minutter)
2000: Utukt (kortfilm, en del av antologifilmen De 7 dødssyndene)
1999: Fancine (kortfilm)
1998: 16 levende klisjeer (kortfilm)

Priser 
 Gullstolen 2001 for Utukt
 Filmkritikerprisen 2013 for Som du ser meg
 Kanonprisen 2013 i klassen beste regi for Som du ser meg
 Kanonprisen 2013 i klassen beste manus for Som du ser meg
 Kanonprisen 2013 i klassen nyskapningsprisen for Som du ser meg'
 Amandaprisen 2013 i klassen beste regi for Som du ser meg Amandaprisen 2013 i klassen beste manus for Som du ser meg P2-lytternes romanpris 2016 for Enkle atonale stykker for barn Kanonprisen 2019 i klassen beste regi for Barn Kanonprisen 2019 i klassen beste manus for Barn Amandaprisen 2020 i klassen beste regi for Barn Amandaprisen 2020 i klassen beste manus for Barn''

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Dag Johan Haugerud i NRK Forfatter
 Dag Johan Haugerud i Aftenposten Alex
 Om filmen Origamijenta
 

Norske romanforfattere
Personer fra Eidsberg kommune
Norske filmregissører
Norske dramatikere
Norske bibliotekarer
Vinnere av Kanonprisen
Amandaprisen 2013
Amandaprisen 2020
Amanda for beste filmmanus
Amanda for beste regi
Vinnere av P2-lytternes romanpris