alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Frithjov Meier Vik

Frithjov Meier Vik (født 15. mars 1902 i Kvæfjord, død 2. januar 1986) var en norsk politiker som representerte Høyre i Troms på Stortinget i tre valgperioder.

Vik hadde landbruksutdanning og var gårdbruker fra 1928 til 1957. I perioder dreiv han også fiske og var notbas. Fra 1932 til 1957 var han disponent for AS Kveøy fiske- og fraktrederi, og fra 1957 til 1965 for Kvedfjord Sildolje- og Kraftforfabrikk AS. I 1939–40 var han også disponent for Troms sildfiskarlags sildkontor. Han hadde tallrike verv innen fiskeriene, blant annet som formann for Feitsildfiskernes Salgslag fra 1948 til 1957. Han var medlem av representantskapet i Norges Bondelag 1946–51. 

Vik var medlem av kommunestyret i Kvæfjord fra 1947 til 1955. Han var kommunens varaordfører fra 1950 til 1954. Han var fast representant på Stortinget i tre perioder fra 1954 til 1965. Han var medlem av sjøfarts- og fiskerikomiteen den første perioden og av skog-, vassdrags- og industrikomiteen de to neste. Fra 1950 til 1955 var han medlem av Høyres sentralstyre.

For innsatsen under andre verdenskrig ble Vik tildelt Deltakermedaljen.

Kilder 
 Trond Nordby (red.): Storting og regjering 1945–1985 (2 bind), Kunnskapsforlaget 1985

Eksterne lenker 
 

Lokalpolitikere i Kvæfjord
Høyre-politikere i Troms
Stortingsrepresentanter for Troms
Stortingsrepresentanter fra Høyre
Stortingsrepresentanter 1954–1957
Stortingsrepresentanter 1958–1961
Stortingsrepresentanter 1961–1965
Deltagermedaljen
Personer fra Kvæfjord kommune
Henning Hyllested

Henning Hyllested (født 28. februar 1954 i Esbjerg) er en dansk havnearbeider, fagforeningsmann og politiker, Folketingsmedlem for Enhedslisten.

Hyllested jobbet som  fabrikkarbeider i Esbjerg fra 1973 til 1978, og igjen i 1980. Deretter jobbet han på byens havn fra 1981 til 2011. I årene 1978 til 1980 var han reisesekretær i Danmarks Kommunistiske Ungdomsforbund.

Som fagforeningsmann var han medlem av styret i Havnearbejdernes Landsklub fra 2003, og medlem av styret i 3F Esbjerg Transport fra 2006.

Han har vært Folketingsmedlem for Enhedslisten fra 2011.

Eksterne lenker 
 
  Om Henning Hyllested på Enhedslisten nettsider

Folketingsmedlemmer fra Enhedslisten
Danske fagforeningspersoner
Personer fra Esbjerg
Huseby (Trondheim)

Huseby er et boligområde som ligger sørvest i Trondheim kommune på grensen mot Bymarka. Huseby er en del av den administrative bydelen Heimdal, og ligger sør for Flatåsen og vest for Kolstad og Saupstad. Området består i sin helhet av ulik boligbebyggelse, i særdeleshet av rekkehus.

Historie 
Huseby har fått sitt navn etter en tidligere gård (gnr 196/1) i Leinstrand som lå på høyden mellom Husebyvegen og Søndre Husebytun. Gården ble sannsynligvis lagt øde under Svartedauden, men ble tatt i bruk igjen på 1500-tallet. Gården er første gang nevnt i kilder i 1590 og fra 1647 tilhørte den Bakke kloster. I 1701 var Huseby eiet av Mads Bager, som bodde nede i byen og brukte gården som avlsgård. Frem til 1784 fungerte Huseby som avlsgård for byens borgere da den ble solgt til bonden Hans Hansen.

I 1794 overtok kjøpmann og skipsreder Hans Wensell og i 1870 tok Casper W. Lunde over Huseby. Sistnevnte delte gården og gav vekk en parsell til Leinstrand fattigstyre som bolig og småbruk for en fattig familie. Han fikk for øvrig gaten Casper Lundes veg på Kolstad oppkalt etter seg i 1969. I 1908 ble Huseby solgt videre til kaptein Berthold Dahl, og i 1917 videre til Einar Jystad. Trondheim kommune ervervet eiendommer på over 1 000 dekar på Flatåsen og Huseby i 1963, i den hensikt å bygge ut en drabantby. 

I løpet av 1960- og 1970-årene var Huseby gård utstykket til boligbebyggelse, for det meste rekkehus. Bebyggelsen ble delt inn flere delområder, blant annet i Nordre- og Søndre Husebytun samt Husebyhøgda. Huseby skole med ungdomstrinn og Huseby idrettspark med Husebyhallen ble bygget i 1975–1976. Svømmehallen Husebybadet ble bygget i 1984, og felles for alle disse er at de de ble bygget lenger øst sentralt på Saupstad. 

Selve Huseby gård ble revet i 2007 og erstattet av rekkehus og en lavblokk som ble bygget i årene etter under navnet Borettslaget Huseby gård. I forbindelse med innføringen og utbyggingen av Metrobuss i Trondheim fikk Huseby busstopp i Kongsvegen  under navnet Husebytunet holdeplass.

Veier på Huseby 
 Kongsvegen
 Husebyvegen
 Søndre Husebytun
 Nordre Husebytun
 Husebyhøgda
 Nordbakken
 Vestre Husebytun

Se også 
 Husebybadet
 Huseby idrettspark
 Husebyhallen
 Huseby skole
 Huseby barneskole
 Huseby ungdomsskole

Referanser

Litteratur 

Heimdal (bydel)
Strøk i Trondheim
Spillemyndigheden

Spillemyndigheden er en instans under SKAT som har til oppgave å føre tilsyn og kontroll med alle former for pengespill i Danmark.

Spillemyndigheden administrerer og kontrollerer de gevinstgivende spilleautomater via et sentralt overvåkningssystem, liksom myndigheten fører tilsyn med Danske Spil, Dantoto og Det Danske Klasselotteri. Dessuten overvåker Spillemyndigheden markedet for pengespill i Danmark.

Fra januar 2012 har Spillemyndigheden med den nye danske spilleloven mulighet for å utstede lisenser til private selskaper som ønsker å drive casino (herunder poker) og sportsbetting på nettet. Mere enn 30 private selskaper har inntil videre fått en tillatelse.

Birgitte Sand er direktør for Spillemyndigheden.

Referanser

Eksterne lenker
 Spillemyndighedens hjemmeside

Danske myndigheter
Hasard
Christian Bolle Rørdam

Christian Bolle Rørdam (født 1743 i Vigersted i Sorø, død 1802 i Bergen) var prest.

Rørdam ble student 1761 og tok Teologisk eksamen 1764. Han var fram til 1769 knyttet til Teologisk fakultet ved Københavns Universitet. Fra 1769–1775 prest ved den lutherske menigheten på St. Thomas i Vestindia. Rørdam var fra 1778 sogneprest i Kinsarvik og fra 1793 prost i Hardanger prosti. Han opprettet et leseselskap i Ullensvang i 1799. Rørdam utga en del latinske disputaser i sin tid som alumn og inspektør ved Borchs kollegium i 1760-årene.

Skrifter 
 Et Menneskes Livs Tid bestemt hos Gud. Forestillet i en Sørge-Tale over nu avgagne, fordum i Livet Velædle og Velviise Hr. Søren Schielderup, Kongelig Majests. Sorenskriver over Lyse-Klosters Gods, Hardanger og Woss (Bergen, 1790)
 Sørge-Tale over 6 Personer af Bondestand af Kinzervigs Præste-Gield i Bergens Stift, som 17de Junii 1788 tilsatte Livet (Bergen, 1792)
 Sørge-Tale over Hr. Andreas Schielderup, Sogneprest til Wigøers Kald I Bergens Stift (Bergen, 1793)

Eksterne lenker 

Danske teologer
Norske lutherske prester
Personer fra Sorø
Ida Wedel Jarlsberg

Ida Charlotte Clementine Wedel Jarlsberg (født 12. september 1855 på Jarlsberg gods ved Tønsberg, død 29. januar 1929 i Oslo) var en norsk maler og forkjemper for fattige, kvinners rettigheter og avholdssaken.

Hun var datter av godseier og greve Peder Anker greve Wedel Jarlsberg (1809–93) og Hedevig Betzy Annette Sigismunda Anker (1819–79). Hun vokste opp på Jarlsberg gods. Faren var Norges siste greve og hadde rett til å bruke tittelen så lenge han levde, ettersom han var født før adelen ble avskaffet i Norge i 1821. Ved hans død ble grevskapet omgjort til et stamhus. Ida som var født etter avskaffelsen, skulle strengt tatt ikke kalt seg «komtesse», men det gjorde hun. Hennes bror, stamhusbesitter Johan Caspar Herman, var kammerherre på Oslo slott hos Oscar 2, og baron Herman Wedel Jarlsberg på Bogstad gård var hennes farbror. Før fylte tyve år hadde hun gått på malerskolen til Knud Bergslien (1827–1908) i Kristiania noen år. I 1875 var hun hos sin onkel Hans Gude i Karlsruhe, før hun 1875-77 gikk i lære hos Eilif Peterssen i München og delte hybel med Asta Nørregaard (1853–1933). Her var mange andre norske kvinnelige malere. I 1877 dro hun videre til Karl Gussow i Berlin hvor også Christian Krohg var elev på den tiden. 

I januar 1880 ankom Hamsun for første gang Kristiania, og snart la han kveldsturen forbi St. Olavsplass 2 for - i likhet med hovedpersonen i Sult - å kikke forsiktig opp mot vinduene. I andreetasjen bodde Ida Jarlsbergs fetter, og trolig var det Ida som inspirerte Hamsun til romanfiguren Ylajali. Men alt i mai 1880 var han reist videre til Toten for å prøve seg som veiarbeider.

I 1878 ble Ida av foreldrene presset til å være hoffdame for dronning Sofie (1836–1913) som bodde på Stockholms slott og var svært from og pietistisk. Ida ble sagt opp i 1885 og flyttet tilbake til Kristiania for å male bilder og kjempe for de fattige fra bygdene som led vondt i byene. Hun sendte også fine små oppmerksomheter til innsatte i fengselet. Sammen med naturforskeren Birgitte Esmark (1841–97) fra Brevik åpnet hun et hjem der kvinner kunne være på søndagene og lære seg engelsk. De to startet Unge Kvinners Kristelige Samfund (UKKS) i 1894 med Ida som leder, det ble senere til Kristelig Forening for Unge Kvinner (KFUK). Hun ble i 1887 første kvinne i styret for Det Norske Totalavholdsselskap og i 1889 leder for det nystartede Norske Kvinders Totalavholdsselskap – Det Hvite Bånd.

Etter 1900 gjenopptok hun malingen og gikk i lære hos Harriet Backer. Hun bodde i Roma 1916-23, der hun også hadde oppholdt seg flere ganger i årene før den første verdenskrig, for hun hadde astma, og klimaet der gjorde henne godt. Hennes fetter kammerherre Wilhelm Wedel-Jarlsberg (1852–1909) var også bosatt i Roma fra 1882 med kona Edle Frederikke Rosenørn-Lehn (1860–1921).

Referanser

Se også 
 Wedel-Jarlsberg for mer om slekta

Norske malere
Norske kvinnesaksforkjempere
Norske bistandsarbeidere
Personer fra Tønsberg kommune
Ida
Norske hoffdamer
Montanas Litteraturpris

Montanas Litteraturpris er en dansk litteraturpris som utdeles i samarbeide mellom Montana Møbler, Dagbladet Information og Testrup Højskole. Prisen utdeles hvert år til et dansk verk som er fornyende innenfor sin genre eller som fremstiller virkeligheten på en ny og annerledes måte. Prisen ble tidligere utdelt på Testrup Højskole, fra 2020 i Den Sorte Diamant.

Prisvinnere 
 2006: Mette Moestrup for diktsamlingen Kingsize 
 2007: Peter Øvig Knudsen for Blekingegadebanden  
 2008: Niels Frank for diktsamlingen Små guder
 2009: Lars Skinnebach for Enhver betydning er også en mislyd 
 2010: Pia Juul for diktsamlingen Radioteateret
 2011: Bjørn Rasmussen for romanen Huden er det elastiske hylster der omgiver hele legemet
 2012: Ursula Andkjær Olsen for Det 3. årtusindes hjerte
 2013: Asta Olivia Nordenhof for diktsamlingen Det nemme og det ensomme og for bloggen Jegheddermitnavnmedversaler
 2014: Christina Hagen for Boyfrind
 2015: Dorrit Willumsen for Nær og fjern (roman)
 2016: Vibeke Grønfeldt for dagboksromanen Endnu ikke
 2017: Lone Aburas for agitprop-boken Det er et jeg der taler (Regnskabets time)
 2018: Jonas Eika for novellesamlingen Efter solen
 2019: Hanne Højgaard Viemose for romanen HHV, Frshwn
 2020: Pernille Ipsen for Et åbent øjeblik
 2021: Helle Helle for BOB

Referanser

Eksterne lenker 
 Nominerte for 2013, information.dk
 Montanas Litteraturpris, denstoredanske.dk

Montanas Litteraturpris
Utmerkelser etablert i 2006
Kunst og kultur i 2006
2006 i Danmark
Juristforbundet-Student

Juristforbundet-Student er en av seksjonene i Norges Juristforbund, og organiserer juridiske studenter i Norge.

Juristforbundet-Student organiserer juridiske studenter på tvers av de ulike studiestedene i Norge.

Juristforbundet-Student organiserer nærmere   medlemmer.

Leder av Juristforbundet - Student 2020 er Sondre Christoffer Karlsen Lie. Leder av Juristforbundet-Student 2018 var Pascual Strømsnæs. Leder for 2017 var Lars Sørensen, og leder for 2016 var Mathilde Nerland Lie.

Organisering
Juristforbundet-Student består i hovedsak av et styre som består av to representanter fra hvert av de tre juridiske fakultet i henholdsvis Tromsø, Bergen og Oslo. Blant disse er leder og nestleder av seksjonen. Styret har også en representant fra bachelorutvalget, som representerer studenter som tar en bachelorgrad i rettsvitenskap. Utover styret har Juristforbundet-Student egne fakultetsstyrer ved de enkelte fakultetene som står for mye av det praktiske arbeid på hvert studiested. 

Hovedoppgavene til seksjonen er rekruttering, utdanningspolitiske spørsmål, fokus på overgangen fra studiesituasjon til arbeidsmarked, kompetanseutvikling, profesjonsetiske spørsmål, nettverk mot ulike juristmiljøer og andre saker som angår medlemmenes interesser.

Referanser

Eksterne lenker
 Juristforbundet-Student
 Norges Juristforbund
Johannes Gilleberg

Johannes Gilleberg (født 1. august 1915 i Ringebu, død 8. august 2002) var en norsk politiker som representerte Senterpartiet i Troms på Stortinget i tre valgperioder fra 1965 til 1977.

Gilleberg hadde presteutdannelse (cand.theol. 1946, praktikum 1948). Han virka så i Hammerfest som adjunkt og hjelpeprest til 1955. Han blei opptatt av situasjonen til personer med psykisk utviklingshemming, eller åndssvake som var tidas betegnelse. Han var sentral i arbeidet for å få etablert et nordnorsk åndssvakehjem, og seinere formann for bygge- og plankomiteen for et slikt hjem på Trastad gård i Kvæfjord. Fra 1955 var han ansatt som bestyrer ved dette Nord-Norges åndssvakehjem. I 1956 hadde han stipend for å studere sosialomsorg i de nordiske landa og i 1963 for å studere det pedagogiske opplegget i «åndssvakeomsorgen» i Danmark og Tyskland.

Gilleberg var medlem av kommunestyret i Kvæfjord fra 1963 til 1971. Han ble valgt inn på Stortinget høsten 1965 og gjenvalgt i 1969 og 1973. De to siste gangene stilte han på felleslister med henholdsvis Kristelig Folkeparti og Venstre. Han var medlem av sosialkomiteen, med unntak av en periode i 1971–72 da han satt i administrasjonskomiteen.

Kilder 
 Trond Nordby (red.): Storting og regjering 1945–1985 (2 bind), Kunnskapsforlaget 1985

Eksterne lenker 
 

Lokalpolitikere i Kvæfjord
Sp-politikere i Troms
Stortingsrepresentanter for Troms
Stortingsrepresentanter fra Sp
Stortingsrepresentanter 1965–1969
Stortingsrepresentanter 1969–1973
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Norske lutherske prester
Personer fra Ringebu kommune
Filosofiåret 1701

Filosofiåret 1701 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1701.

Hendelser

Publiseringer 
John Norris – Theory of the Ideal or Intelligible World (1701–4)
John Toland – Anglia Libera; or the limitation and succession of the crown of England explained and asserted.

Fødsler 
11. januar – Johann Nicolaus Frobesius, tysk matematiker, fysiker og filosof (død 1756)

Dødsfall 
ca. 1701 – David Abercromby, skotsk lege, filosof og teolog (ukjent fødselsår)
Corpus juris civilis

Corpus juris civilis (latin («samling av sivilrettslige lover»), også kjent som Justinians lov, er en samling grunnleggende rettsvitenskapelige lovverk utgitt mellom 529 og 534 på oppdrag av den østromerske keiser Justinian I den store. Lovsamlingen, som ble ledet av Tribonianus, tjenestemann ved Justinians hoff og professor ved universitetet i Konstantinopel, besto av tre deler: Digesta («Samling»), Institutiones («Innretning, undervisning»)og Codex («Lover»). Senere ble det lagt til en fjerde del, Novellæ Constitutiones («Nye lover»). 

Det var en av de største lovverk til da, og Corpus juris civilis ble senere grunnlaget for den romerske lovens opprettelse på nytt under middelalderen, noe som deretter ble grunnlaget for i prinsippet alle sivilrettslige lovgivninger siden. Lovsamlingen fikk også stor betydning for kirkeretten gjennom formuleringen ecclesia vivit lege romana, «kirken virker gjennom romersk lov».

Referanser

Eksterne lenker

Latinske tekster

Corpus Iuris Civilis fullstendig 
Corpus Iuris Civilis, utgaven til Mommsen & Krueger; reprodusert fotografisk
Corpus Iuris Civilis, utgaven til Lion, Hugues de la Porte, 1558-1560: reprodusert fotografisk
 Digestum vetus
 Infortiatum
 Digestum novum
 Codex
 Volumen parvum

Engelsk oversettelse

Corpus Iuris Civilis fullstendig 
The Civil Law, engelsk oversettelse (fra latisnek utgaver eldre enn den til Mommsen & Krueger) av S.P. Scott, 1932; digitalisert - også tilgjengelig her

Romerretten
Østromerriket
Erstatningsrett

Erstatningsrett tar utgangspunkt i at det er voldt en skade eller et tap, og omhandler vilkårene for erstatningsplikt og reglene om utmåling av erstatningsansvar og erstatningskrav (erstatningsutmåling).

Hensyn bak erstatningsretten 
Hovedhensynet bak denne grenen av privatretten er at skadelidte skal stilles som om skaden ikke har skjedd. Dette hensynet kalles ofte reparasjonshensynet. Et annet hensyn bak erstatningsretten er prevensjonshensynet. Det at en eventuell skadevolder vil stå økonomisk ansvarlig for sine handlinger, har en forebyggende effekt ved at folk handler mer aktsomt enn de ellers ville ha gjort.

Referanser

Se også
 Norsk erstatningsrett
Signe Færch

Signe Færch (født 20. januar 1982) er en dansk politiker, hjemmehørende hos Enhedslisten.

Færch har bachelorgrad i offentlig administrasjon fra Roskilde Universitet, og er av yrke sosialrådgiver.

Hun har vært aktiv i flere grasrotbevegelser, blant annet i foreningen Kirkeasyl og borgergruppen Stop skyderierne. Hun har også vært med å arrangere flyplassblokade mot utvisning av avviste asylsøkere.

Færch har vært medlem av Københavns borgerrepresentasjon for Enhedslisten siden 2009, og har sittet i Social-, Borgerrådgiver-, Beskæftigelse- og integrasjonsutvalget. Blant Enhedslistens innvalgte i København i 2013 var hun den som fikk flest personlige stemmer.

Hun har vært medlem av Enhedslistens hovedstyre siden 2012.

Referanser

Eksterne lenker 
 Om Signe Færch på Enhedslisten Københavns sider

Enhedslisten-politikere
Fødsler i 1982
Sijti Jarnge

Sijti Jarnge er et samisk kultur-og utviklingssenter i Hattfjelldal, med arbeidsoppgaver innenfor sørsamisk historie og kultur i Indre Helgeland. Senteret holder kurs og seminar, og utgir bøker.

Sten Jønsson er daglig leder. Ideen til senteret oppsto i 1972, og en plan for senteret ble vedtatt i 1976. Byggearbeidene begynte i 1982, etter tegninger av arkitekt Kjell Borgen, Oslo, inspirert av kåte-formen. Senteret ble innviet i 1987. 

I Hattfjelldal ligger også Gaske-Nøørjen Saemienskovle, Sameskolen for Midt-Norge, etablert i 1951.

Eksterne lenker 
 

Sørsamene
Hattfjelldal
Kultur i Nordland
Samisk kultur
Etableringer i 1972
1972 i Norge
Andreas Kristian Andersen Grimsø

Andreas Kristian Andersen Grimsø (født 12. oktober 1850 i Steigen, død 30. juli 1927 på Vega) var en norsk politiker (Venstre) og gårdbruker.

Han arbeidet i ungdommen i fiskeri og kystfart, fram til han i 1881 ble gårdbruker på Vega. Her var han medlem av herredsstyret fra 1885 og ordfører fra 1887 til 1904. Han hadde også andre lokale verv og var formann i styret for den lokale sparebanken fra 1893 til like før hans død.

Andersen Grimsø var stortingsrepresentant i åtte perioder: fra 1898 til 1906 for Nordlands amt, fra 1906 til 1921 for Søndre Helgelands krets. Han var Lagtingets president fra 1913 til 1921. Han var vararepresentant 1895–97 og møtte noen tid. Han var i hovedsak medlem av næringskomite nr. 1, herunder formann fra 1906 til 1921 (unntatt 1909, da han var nestformann).

Han var medlem av Stortingets deputasjon ved åpningen av Ofotbanen i 1903, av kongedeputasjonen til København i 1905 og av en deputasjon som 17. mai 1914 la ned krans på Christian Frederiks sarkofag i Roskilde domkirke. Han var medlem av flere offentlige kommisjoner og utvalg.

Han gav i 1927 ut Erindringer fra mine 25 aar paa Stortinget på Gyldendal.

Han ble tildelt 7. juni-medaljen og var ridder av Dannebrogordenen.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter fra Venstre
Stortingsrepresentanter 1898–1900
Stortingsrepresentanter 1901–1903
Stortingsrepresentanter 1904–1906
Stortingsrepresentanter 1907–1909
Stortingsrepresentanter 1910–1912
Stortingsrepresentanter 1913–1915
Stortingsrepresentanter 1916–1918
Stortingsrepresentanter 1919–1921
Stortingsrepresentanter for Nordland
Lagtingspresidenter
Ordførere i Vega
Venstre-ordførere i Nordland
Dannebrogordenen
Norske bønder
Detritus

Detritus er ikke-levende organisk materiale i partikkelform som består av mudderavleiringer (løsmateriale som oppstår ved forvitring av faste bergarter) med råtnende plante- og dyrerester. Strølaget som dekker bakken i mange terrestriske økosystemer kan kalles detritus, men begrepet brukes likevel mest i forbindelse med akvatiske økosystemer. I hav, innsjøer og elver synker detritus sakte mot bunnen og er en viktig næringskilde for plankton og bunnlevende organismer, som for eksempel filteretende muslinger.

Eksterne lenker 
 

Økologi
Marinbiologi
Greg Abbott

Gregory Wayne «Greg» Abbott (født 13. november 1957 i  Wichita Falls i Texas i USA) er en amerikansk advokat og politiker for Det republikanske parti (USA). Han er den nåværende og femtiende delstatsadvokaten (vanligvis kjent som justisminister) i Texas, og den andre republikaneren som er delstatsadvokat i Texas etter den amerikanske borgerkrigen. Han overtok stillingen i 2002, og etterfulgte, John Cornyn, da han ble valgt til det føderale senatet i Washington D.C. Abbott var tidligere advokat for høyesterett i delstatshovedstaden Austin, Texas, en stilling han ble utnevnt til av tidligere guvernør og amerikansk president, George W. Bush. Abbott har vist seg som en politiker som støtter delstatens verdikonservative ståsted. Han har uttalt motstand mot offentlige reguleringer som koster arbeidsplasser i den private sektor og forsvar for den amerikanske grunnloven.

I sine tre valg, 1998 for høyesterett i Texas, samt ved valgene i 2002 og 2006 som delstatsadvokat, har Abbott vunnet med alt fra 15 til 20 prosentpoengs margin mot sine demokratiske motkandidater. I 2005 dukket delstatsadvokaten opp på Capitol Hill i Washington D.C., for å argumentere, med sin konservative katolsk kristne retorikk, for å bevare et minnesmerke for De ti bud i Austin. Den konservative grasrotstaten og guvernør Rick Perry kom seirende ut av duellen, og den føderale høyesteretten bestemte, med 5 mot 4 , at minnesmerket var konstitusjonelt.

Guvernørvalg 2014 
Etter at guvernør Rick Perry 9. juli 2013 kunngjorde at han ikke stilte til gjenvalg i hjemstaten, kunngjorde Greg Abbott samme måned at han hadde til hensikt å stille som Perrys etterfølger

Referanser

Eksterne lenker 
 

Advokater fra USA
Lokalpolitikere i USA
Personer fra Dallas County i Texas
Personer fra Houston
Personer fra Wichita County i Texas
Norsk selskapsrett

Norsk selskapsrett er de selskapsrettslige regler som gjelder innen norsk rett. Rettsområdet er en del av den norske formueretten. Selskapsretten regulerer selskapene og deres rettsforhold, hovedsakelig forholdet mellom selskapsdeltakerne, forholdet mellom selskapsdeltakerne og selskapet og forholdet mellom selskapet, selskapsdeltakerne og kreditorer / kontraktsparter / tredjemenn.

Blant de viktigste selskapsformene i Norge er ansvarlig selskap, aksjeselskap og allmennaksjeselskap. Disse selskapene reguleres av henholdsvis selskapsloven av 1985, aksjeloven av 1997 og allmennaksjeloven av 1997.

Se også
 Selskapsformer i Norge

Selskapsrett
Norsk privatrett
Norsk konkursrett

Norsk konkursrett er de konkursrettslige regler i norsk rett. Rettsområdet regulerer reglene rundt konkurs, kreditorers beslagsrett i skyldnerens formuesgoder og rettsforholdet kreditorene imellom.

De mest sentrale områdene innenfor norsk konkursrett er dekningsloven av 1984, som regulerer de materiellrettslige sidene ved konkurs og gjeldsforfølgning, og konkursloven av 1984 og tvangsfullbyrdelsesloven av 1992 som regulerer de prosessuelle sidene.

Se også
 Insolvens
 Dividendefordring
 Massefordring
 Omstøtelse

Konkursrett
Norsk privatrett