Psykoaktivt stoff

Et psykoaktivt eller psykotropisk stoff er et kjemisk stoff som i hovedsak virker på sentralnervesystemet der det forandrer hjernens funksjon og fører til midlertidige endringer i persepsjon, humør, bevissthet, eller adferd.

Disse stoffene kan brukes som  rusmidler for en ønsket endring av ens bevissthet (slik som koffein, alkohol eller cannabis), som enteogener for spirituelle formål (slik som meskalininneholdende peyotekaktus eller psilocybininneholdende sopper, og også som legemiddel (slik som bruken av narkotiske stoffer for å kontrollere smerte, stimulanter for å behandle narkolepsi og oppmerksomhetsforstyrrelser samt antidepressiva og antipsykotika for behandling av nevrologiske og psykiatriske lidelser).

Mange av disse substansene (særlig stimulantene og de beroligende stoffene (sedativer)) kan være vanedannende og forårsake kjemisk avhengighet og lede til rusavhengighet. Omvendt kan andre (nemlig de psykedeliske stoffer) hjelpe å behandle og til og med helbrede slik avhengighet. De fleste psykoaktive stoffene står på narkotikalisten.

Diagram over psykoaktive stoffer
Det følgende Venn-diagrammet forsøker å organisere og tilby en grunnleggende oversikt over de mest vanlige psykoaktive stoffer inn i overlappende grupper og undergrupper basert på farmakologisk klassifisering og virkningsmetode.

Navn innen hver enkelt undergruppe er nær de med mest lik virkning og følger også en generell plassering i henhold til tegnforklaringen under diagrammet. Primær overlapping vises gjennom fargeblanding.

STIMULANTER

Sympatomimetiske aminer
Psykomotoriske stimulanter
Amfetaminer
Katinon (khat)
Metylfenidat
Kokain

Amino ketoner
Bupropion
Dietylpropion

Efedrin
Pseudoefedrin

Metylxantiner
Koffein
Teofyllin
Teobromin

ANTIPSYKOTIKA
Atypiske antipsykotika
Quetiapine
Olanzapine

Typiske antipsykotika
Haloperidol
Klorpromazin

CBD

SSRIer
Paroksetin
Fluoksetin
Sertralin

Kolinergika
Nikotin
Betelnøtt
Muskarin (Rød fluesopp)

BEROLIGENDE MIDLER

Sedativer Hypnotika
Alkohol
Eter
Barbiturater
Kloroform
Kloralhydrat
Metaqualone
GHB

Benzodiazepiner
Lorazepam
Alprazolam
Flunitrazepam
Diazepam
Nitrazepam

Opioider
Morfin
Kodein
Heroin
Fentanyl
Metadon

Cannabis
(THC)
Psykedelika
MDMA   MDA
MDEA
Meskalin
DOM
LSD
Psilocybin (fleinsopp)
AMT
DMT
Ibogain

Dissosiative stoffer
Ketamin
DXM
PCP
Nitrogenoksid
Salvinorin A
Ibotensyre   Muskimol

Delirframkallende midler
Dimenhydrinat
Difenhydramin
Skopolamin
Atropin
HALLUSINOGENER

Kartforklaring 
 Blått: Stimulanter øker generelt i effekt øverst til venstre.
 Rødt: Beroligende stoffer øker generelt i effekt nederst til høyre.
 Grønt: «Hallusinogener» er psykedelika mot venstre, dissosiative mot høyre, generelt mindre forutsigbare nedover og til høyre, og generelt sterkere i effekt mot bunnen.
 Lyserød farge: De såkalte «antipsykotika». Et nytt og kontroversielt tillegg til diagrammet.

Underseksjoner 
 Hvitt: Overlapping av alle tre hovedseksjoner (Stimulanter, Beroligende og Hallusinogener) — Eksempel: cannabis utviser virkninger i alle tre seksjoner.
 Magenta (purpurfarge): Overlapping av Stimulanter (Blått) og Beroligende (Rødt) — Eksempel: nikotin og SSRIer utviser virkninger av begge.
 Cyan (lyseblått): Overlapping av Stimulanter (Blått) og Psykedeliske hallusinogener (Grønt) — Primære psykedelika utviser en stimulerende virkning.
 Gult : Overlapping av Beroligende (Rødt) og Dissosiative hallusinogener (Grønt) — Primært beroligende stoffer utviser en beroligende virkning.

En kort historisk oversikt over bruk av stoff 
Stoffbruk er ikke på noe vis et nytt fenomen. Det finnes arkeologiske beviser på bruken av psykoaktive substanser datert minst 10 000 år tilbake og historiske beviser for kulturell anvendelse i de siste 5000 årene.

Mens medisinsk bruk spiller en svært stor rolle, har det blitt foreslått at en driftsimpuls til å endre sin bevissthet er like grunnleggende som impulsen til å stille tørst, sult eller den seksuelle driften.

Mens noen vil rette fingeren mot markedsføring, tilgjengelighet eller det moderne livets press som årsaker til at mennesker bruker så mange psykoaktive stoffer i sitt daglige liv, behøver man bare å rette blikket mot historien, eller ganske enkelt mot barns lyst på å snurre, svinge, skli blant flere aktiviteter for å se at driften til å forandre på sin bevissthetstilstand er universell.

Dette forholdet begrenser seg ikke til mennesker. Et overraskende antall dyr konsumerer forskjellige psykoaktive planter og dyr, bær og til og med gjæret frukt, og blir åpenbart beruset. Tradisjonelle legender om hellige planter inneholder ofte henvisninger til dyr som introduserer mennesket til bruken av dem.

Biologi antyder en evolusjonær forbindelse mellom psykoaktive planter og dyr for hvorfor disse kjemiske stoffene og deres reseptorer eksisterer som del av nervesystemet.

Andre psykoaktive stoffer 
 Afrodisiak
 Bremelanotid
 Og i en bredere forstand også:
 Antiemetika
 Smertestillende midler
 Antiepileptika

Hvordan psykoaktive stoffer virker på hjernen 
Det fins mange måter psykoaktive stoffer kan påvirke hjernen på. Mens noen stoffer affekterer nevroner presynaptisk, virker andre postsynaptisk og noen stoffer angriper ikke en gang synapsen, men virker på det nevrale aksonet i stedet.

Her er en generell oversikt over på hvilke måter psykoaktive stoffer kan virke.

 Forhindre aksjonspotensialet fra å starte
Lidokain, TTX (de binder seg til spenningskontrollerte natriumkanaler, så ikke noe aksjonspotensial begynner selv når et generatorpotensial overstiger terskelen)
 Nevrotransmittersyntese
 Økning – L-Dopa, tryptofan, kolin (forstadier)
 Reduksjon – PCPA (hemmer syntese av 5HT)
 Forårsaker økt sensitivitet for de fem sanser fordi et økt antall signaler blir sendt til hjernen.
 Nevrotransmitterpakking
 Økning – MAO-hemmere
 Reduksjon – Resperin (kakker hull i katekolaminenes synaptiske vesikler)
 Nevrotransmitterutslipp
 Økning - sort enke-edderkopp (Ach (=acetylkolin))
 Reduksjon – Botulinumtoksin (Ach), Tetanus (GABA)
 Agonister – Kopierer virkningen til de originale nevrotransmitterne og aktiverer reseptorene
 Muskarin, Nikotin (Ach)
 AMDA, NMDA (Glu)
 Alkohol, Benzodiazepiner (GABA)
 Antagonister – Binder seg til reseptorstedene og blokkerer aktivering
 Atropin, Curare (Ach)
 PCP (Glu)
 Forhindre nedbrytingen av Ach (acetylkolin) – 
Insekticider, Nervegass
 Forhindrer reopptak
 Kokain (DA), Amfetaminer (E)
 Trisykliske antidepressiver, SSRIer

- basert på informasjon som ble lært bort i semesteremne NSC 201, Vanderbilt University

Se også
 Rusmiddel
 Stimulanter
 Psykedelika
 Psykedelisk krise
 Tankefrihet
Psykedelia

Referanser

Litteratur 
 Ronald K Siegel Intoxication: The Universal Drive for Mind-Altering Substances Park Street Press, Rochester, Vermont (2005) ISBN 1-59477-069-7 (paperback) merknad: ny ISBN kommer  1. januar 2007 og er 978-1-59477-069-2

Eksterne lenker

Informasjon om stoffene
 Nye psykoaktive stoffer
Rusmidler
 Psykedeliske planter - artikkel fra forskning.no 12.7.06
  Erowid – Stor portal primært om psykoaktive stoffer
  The good drug guide

Om risiko ved bruk
 Oslo kommune – rusmiddeletaten
 Hva er rus? Forbundet mot rusgift
 Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring
 Nasjonalt folkehelseinstitutt (Folkehelsa) (Egne seksjoner for rettstoksikologi og rusmidler)

Myndigheter og misbruk
 Norsk Narkotikapolitiforening
 Politiet.no (Ingen direktelenking til aktuell underseksjon)
 Motgift – Informasjonsmagasin fra Norsk Narkotikapolitiforening

Annet
 Norsk FreakForums diskusjonsforum for rusmidler

Legemidler