Hoppekreps

Calanoida
 Cyclopoida
 Gelyelloida
 Harpacticoida
 Misophrioida
 Monstrilloida
 Mormonilloida
 Platycopioida
 Poecilostomatoida
 Siphonostomatoida 

Hoppekreps eller copepoder (Copepoda) er en klasse av små krepsdyr som lever i havet og i ferskvann. Hoppekrepsene danner en tallrik klasse av krepsdyr, med ca. 13 000 arter i ti ordener. En stor andel av dyreplanktonet i norske hav og andre havområder er hoppekreps; de er viktige beitedyr for fisk, hval og andre krepsdyr som krill. Ved siden av krill er hoppekrepsene den dyregruppa som har den største samla biomassen på jorda. Noen arter er parasitter, og fester seg til fisk, muslinger planter eller koraller. 
I nordlige farvann er artene av Calanus, spesielt raudåte, ishavsåte og feitåte, svært viktige for økosystemet i havet. Disse kan bli inntil 10 mm lange, mens andre arter som regel bare er noen få millimeter store, som den 1 mm lange Tisbe furcata. Hoppekrepsene er kjøttetere eller altetere som kan beite på planteplankton, mindre dyreplankton eller dødt organisk materiale alt etter mattilgangen.

Hoppekrepser oppstod i havet, men har kolonisert ferskvann ved minst 22 ulike tilfeller. De finnes i alle ferskvannshabitater fra store, gamle innsjøer til underjordiske vannstrømmer, fra dammer av smeltevann til varme kilder, og fra saltsjøer til fytotelma. Noen arter lever på land i myrer og sumper eller i strølaget i fuktige skoger. 
I ferskvann finnes det over 2800 arter, og artsrikdommen er størst i den palearktiske sone, som har mer enn 1200 arter. Likevel er utbredelsen i saltvann langt større, med minst 11 000 arter.

Marinbiologer ved Gøteborgs Universitet talte i 1990-årene totalt 1817 arter av hoppekreps i nordlige atlantiske farvann, det vil si på europeisk side av Atlanterhavet inkludert Middelhavet, Østersjøen og Barentshavet. I Bajkalsjøen lever det over 120 arter, og Tanganyikasjøen har 69 arter.

Fiskelus (Caligus curtus), skottelus (Caligus elongatus), lakselus (Lepeophtheirus salmonis) og skrubbelus (Lepeophtheirus perctralis) er eksempler på fiskeparasitter i nordlige farvann. Av andre arter i Norden kan nevnes brislinglus (Lernaeeniscus aprattae), skrubbe-knutecopepode (Acanthocondria cornuta), torske-gjelleorm (Lernaeocera branchialis), og torske-køllecopepode (Clavella adunca).

Utvikling 
Hoppekreps er særkjønna. Eggene bæres enten i en eller to eggposer under magen på hunnen, eller de gytes direkte i vannet. Eggene klekkes til naupliuslarver. Som andre krepsdyr vokser hoppekrepsene ved å skifte skall. Larvene utvikler seg gjennom seks stadier, nauplius I-VI. Etter naupliusstadium VI utvikler de seg videre til full voksen størrelse gjennom fem nye stadier. Voksen størrelse for de ulike artene ligger mellom 0,5 og 10 mm.

Lengden på utviklingsstadiene og generasjonslengden er ulik for ulike slekter og arter. For samme art kan generasjonslengden variere med vanntemperaturen; varmere vann gir raskere utvikling og kortere livslengde. Små former kan ha flere generasjoner i løpet av året, mens den vanligste arten i norske farvann, raudåte (Calanus finmarchicus), har én generasjon pr. år. Dens større slektning, Calanus hyperboreus, har en generasjonslengde på to-tre år i arktiske farvann.

Taksonomisk systematikk 
Hoppekreps deles i ti ordener (se taksoboks). Av disse er calanoider, cyclopoider og harpacticoider de viktigste i norsk marin fauna. Taksonomien til Maximillopoda er komplisert og under har vært revisjon ettersom ny innsikt vinnes. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En vanlig oppdeling anerkjenner Maxllopoda som en av seks ulike klasser av krepsdyr, der forøvrig storkreps (Malacostraca) er den mest artsrike gruppen - etterfulgt av Maxillopoda. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin og Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: 

 Rekke: krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
 Klasse: Maxillopoda - mulig parafyletisk, +18.000 arter Dahl, 1956
 Underklasse hoppekreps (Copepoda) - 13.000 arter, 2.800 i ferskvann
 Orden Calanoida - 40 familier, 1.800 arter Sars, 1903
 Familie Calanidae
 Slekt «åte» Calanus
 Arter inkl raudåte, ishavsåte, feitåte
 Orden Cyclopoida - 30 familier, +327 arter Burmeister, 1834
 Orden Gelyelloida - 1 familie, 2 arter Huys, 1988
 Orden Harpacticoida - 67 familier, 463 slekter, 3.000 arter
 Familie Canthocamptidae Sars, 1906
 Familie Darcythompsoniidae Lang, 1936
 Familie Ectinosomatidae G. O. Sars, 1903
 Familie Harpacticidae Dana, 1846
 Orden Misophrioida - 3 familier Gurney, 1927
 Familie Misophriidae Boxshall & Jaume, 2000
 Familie Palpophriidae Boxshall & Jaume, 2000
 Familie Speleophriidae Boxshall & Jaume, 2000
 Orden Monstrilloida - 1 familie, 3 slekter Sars, 1901
 Familie Monstrillidae Dana, 1849
 Slekt Monstrilla Dana, 1849
 Slekt Monstrillopsis Sars, 1921
 Slekt Thaumalea Krøyer, 1849
 Orden Mormonilloida - 1 familie, 2 slekter, 5 arter 
 Familie Mormonillidae Giesbrecht, 1893
 Slekt Mormonilla Giesbrecht, 1891
 Slekt Neomormonilla Ivanenko & Defaye, 2006
 Orden Platycopioida - 1 familie, 4 slekter
 Familie Platycopiidae Sars, 1911
 Slekt Antrisocopia Fosshagen, 1985
 Slekt Nanocopia Fosshagen, 1988
 Slekt Platycopia Sars, 1911
 Slekt Sarsicopia Martínez Arbizu, 1997
 Orden Poecilostomatoida - +60 familier, +452 arter Thorell, 1859
 Orden Siphonostomatoida - parasitter, 39 familier Thorell, 1859

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Copepod World
 ITIS Taxonomy

 
Dyr formelt beskrevet av Henri Milne-Edwards
Krepsdyr formelt beskrevet i 1840