alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Pietro Mennea

Pietro Paolo Mennea (født 28. juni 1952 i Barletta, død 21. mars 2013) var en italiensk friidrettsutøver. I 17 år innehadde han verdensrekorden på 200 meter.

Mennea begynte den internasjonale karrieren da han var med på Italias bronselag på 4x100 meter stafett under EM 1971 i Helsingfors. Under OL 1972 i München tok han bronsemedaljen på 200 meter.

To år senere vant han gull på 200 meter under EM i Roma. I tillegg tok han sølv på både 100 meter og på kortstafetten. Etter å ha vært skadet deler av sesongen 1976, bestemte han seg for ikke å delta i OL. Etter innstendige oppfordringer valgte han likevel å delta. Resultatet ble fjerdeplass på 200 meter og 4 x 100 m stafett. Under EM 1978 i Praha tok han gull på både 100 og 200 meter.

I 1979 deltok Mennea i studentverdensmesterskapet i Mexico by. Vinnertiden på 19,72 var ny verdensrekord. Denne rekorden ble stående i hele 17 år, inntil Michael Johnson forbedret den under OL 1996 i Atlanta. Verdensrekordinnehaveren var blant favorittene til OL 1980 i Moskva, spesielt på grunn av USAs boikott. I finalen på 200 meter slo Mennea skotten Allan Wells med tre hundredels sekunder, og ble olympisk mester.

Etter OL-gullet la Mennea opp for å bruke mer tid på studier. Han gjorde imidlertid snart comeback, og tok bronse under VM 1983 i Helsingfors. Under OL 1984 i Los Angeles var Mennea den første idrettsutøveren som hadde deltatt i fire finaler på rad på 200 meter. Han kom på sjuendeplass.

Etter å ha lagt opp en gang til gjorde han nok et comeback: Under OL 1988 i Seoul ble han slått ut i forsøkene på 200 meter. Fra 1999 til 2004 var Pietro Mennea representant i Europaparlamentet.

OL-medaljer 
  1980  Moskva -  Gull i  friidrett, 200 meter menn  Italia
  1972  München -  Bronse i  friidrett, 200 meter menn  Italia
  1980  Moskva -  Bronse i  friidrett, 4 x 400 m stafett menn  Italia

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Personer fra Barletta
Italienske sprintere
Verdensrekordsettere i friidrett
Olympiske mestere for Italia
Olympiske bronsemedaljevinnere for Italia
VM-sølvmedaljevinnere i friidrett for Italia
VM-bronsemedaljevinnere i friidrett for Italia
Europamestere i friidrett for Italia
Italienske mestere i friidrett
Deltakere for Italia under EM i friidrett 1971
Medaljevinnere under Sommer-OL 1972
Deltakere for Italia under Sommer-OL 1972
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1972
Deltakere for Italia under EM i friidrett 1974
Deltakere for Italia under Sommer-OL 1976
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1976
Deltakere for Italia under EM i friidrett 1978
Medaljevinnere under Sommer-OL 1980
Deltakere for Italia under Sommer-OL 1980
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1980
Deltakere for Italia under VM i friidrett 1983
Deltakere for Italia under Sommer-OL 1984
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1984
Deltakere for Italia under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Hjartdøla kraftverk

Hjartdøla kraftverk er et vannkraftverk ved Gvammen i Hjartdal kommune i Vestfold og Telemark.

Kraftverket ble satt i drift i 1958  og utnytter et fall på 555 meter mellom Breivatn og Hjartsjåvatnet.

Til Breivatn overføres det vann fra Skjesvatnet og Heiåi (via Bjordalen kraftverk), fra Kovvatnet og Vindsjåen (via Mydalen kraftverk), samt fra Bonsvatnet og øvre del av Gausdøla.

Bonsvatnet reguleres mellom 754 og 740 moh og Vindsjåen mellom  971 og 956 moh.

Det er installert to peltonturbiner på totalt 120 MW. Midlere årsproduksjon er på 484 GWh.

Eier er Skagerak Kraft.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Skagerak Kraft
 Statkraft

Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Skagerak kraft
Statkraft
Kraftverk i Hjartdal
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 1958
Bjordalen kraftverk

Bjordalen kraftverk er et vannkraftverk i Skiensvassdraget i Hjartdal kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1960  og utnytter fallet mellom Skjesvatnet og Breivatn. Det hentes også inn vann fra Heiåi lengre vest.

Installert effekt er 3 MW fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 8 GWh.

Eier er Skagerak Kraft, og kraftverket driftes i samdrift med Hjartdøla kraftverk

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Skagerak Kraft
 Statkraft

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Skagerak kraft
Statkraft
Kraftverk i Hjartdal
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 1960
Mydalen kraftverk

Mydalen kraftverk er et vannkraftverk i Skiensvassdraget i Hjartdal kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1960 og utnytter fallet mellom Kovvatnet (875 moh.) og overføringstunnelen mellom Bonsvatnet og Breivatnet (749 moh.).

Kovvatnet reguleres mellom 875 og 859 moh.

Installert effekt er 7 MW fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 30 GWh.

Verket driftes i samdrift med Hjartdøla kraftverk. Eier er Skagerak Kraft.

Kraftverket ble rehabilitert i 2015, og fikk da ny turbin.

Rerefanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Skagerak Kraft
 Statkraft

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Skagerak kraft
Statkraft
Kraftverk i Hjartdal
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 1959
Tiltalepruting

Tiltalepruting (engelsk: plea bargaining) er en praksis i rettsvesenet som går ut på at den siktede pruter med påtalemyndigheten om mildere tiltale og/eller straffepåstand mot at han eller hun erklærer seg skyldig under rettssaken. Praksisen er spesielt utbredt i Amerikas forente stater, der langt de fleste straffesaker ender i tiltalepruting. I en rekke andre jurisdiksjoner er tiltalepruting forbudt ved lov.

Norge
I norsk straffeprosess er det ikke regler om dette, men i de senere år har det skjedd at påtalemyndigheten har gitt løfter om mildere straffepåstand dersom tiltalte tilstår. Siden retten ikke er bundet av påtalemyndighetens straffepåstand, men kan gi strengere eller mildere straff, jf. straffeprosessloven § 38, har det vært usikkert og omstridt om løfter fra påtalemyndigheten skal tillegges selvstendig vekt. Spørsmålet har vært oppe i Høyesterett to ganger og i storkammeravgjørelse fra 2009 (Rt. 2009 s. 1336) kom retten enstemmig til at dette ikke skulle ha selvstendig vekt ved på straffeutmålingen.

Det følger imidlertid av straffeloven § 59 annet ledd at det er en formildende omstendighet at tiltalte har tilstått det straffbare forhold han er tiltalt for – tilståelsesrabatt ved straffeutmålingen. Men at påtalemyndigheten har gitt løfter om hvor stor denne rabatten vil bli, er altså retten ikke bundet av.

Rettspleie
Sundsbarm kraftverk

Sundsbarm kraftverk er et vannkraftverk ved Seljord i Skiensvassdraget i Seljord kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1970  og utnytter et fall på  480 meter mellom Sundsbarmvatnet og Vallaråi ved Seljordsvatn.

Til Sundsbarmvatnet overføres det vann fra to kanter gjennom lange tunneler.
Fra vest overføres Nystølvatnet og Liervatnet som ellers ville ha rennt ut i Morgedal og til Liervatnet overføres det også vann fra Bergsvatnet, Ljosdalsvatnet, Selvatnet og elvene Einungåi og Kvernå i Morgedal og Øyfjellvassdragene.

Fra nordsiden overføres det vann fra Åmotsdalsåi.

Deler av nedbørsfeltet på 418 km² ligger i kommunene Tokke, Vinje og Kviteseid

Det er installert en francisturbin på 103 MW. Midlere årsproduksjon er på 439 GWh.

Eier er Skagerak Kraft med 91,5% og Vest-Telemark kraftlag

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Skagerak Kraft
 Statkraft

Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Skagerak kraft
Statkraft
Kraftverk i Seljord
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 1970
Sakrarium

Et sakrarium eller en piscina er en utslagsvask i katolske og mange anglikanske kirker. De stod opprinnelig nær alteret, men senere har det blitt vanligere å plassere dem i sakristiet. Vannet som helles i sakrariet renner rett ned i vigslet jord, og ikke i kloakksystemet, slik at eventuelle rester fra nattverden behandles med respekt når man vasker kalk og ciborium. Sakrariet brukes også til å helle ut dåpsvann og vievann. Dersom en konsekrert hostie blir uspiselig skal den løses opp i vann og helles i sakrariet. 

Etter andre Vatikankonsil ble de fjernet i mange katolske kirker som en følge av liturgiske reformer, men det er fortsatt påbudt å ha et sakrarium i enhver katolsk kirke. 

Kirkearkitektur
Dåpen
Kraftoverføring

Kraftoverføring:

Fordelingsnett overfører elektrisk kraft fra kraftverk til forbruker.
Kardang – kraftoverføring fra motoren foran til drivhjul bak
Vannhjul – Vannkraft overført til mekaniske innretninger
Padleåre – Kraftoverføringen til årebladene skjer direkte fra padlerens kropp 
 Kraftoverføring, for eksempel er sykkelkjeder en slags kjettinger som overfører kraft til hjulet til sykkelen
Drivverk (bil) – Motoren sitter nær drivhjulene og ikke trenger lang kraftoverføring.
Puma (stormpanservogn) driver beltene gjennom en hydrodynamisk kraftoverføring.
Aksling er en roterende stang som mellomledd for kraftoverføring fra et objekt til et annet.

Energi
Grunnvannsspeil

Grunnvannsspeil er nivået for grunnvannet i berggrunn eller jordgrunn. Det kan være så dypt man må bore en brønn for å hente drikkevann.

Eksempler på endringer i grunnvannsnivået

Tørke vil føre til en senkning av grunnvannsspeilet, mens i regntider kan grunnvannsspeilet komme opp på bakkenivå.

Vanntrykket og atmosfæretrykket er likt ved grunnvannsspeilet. 

Byggingen av Romeriksporten, jernbanetunnelen fra Oslo til Lillestrøm, er et eksempel der fjellet der tunnelen skulle gå, var oppsprekt. Når tunnelen var ferdig, fungerte den som et dreneringsrør på flere tjern og småvann i Østmarka i Oslo. Nordre Puttjern ble nesten helt tørrlagt.

I bunnen av Engavatnet i Brønnøy i Nordland er det et hull som er forbundet med et grottesystem. Dette hullet tettes vanligvis igjen av leire, men når grunnvannsspeilet synker, kan denne «proppen» kollapse, og vannet forsvinner.

Vann
Alfa Romeo GT

Alfa Romeo GT (2003–10) er en 3-dørs sportslig familiebil fra italienske Alfa Romeo i Milano. Den ble først vist i Genève i mars 2003 og overtok for Alfa Romeo GTV (1995) som en Grand tourer med god plass til bagasje, men lite plass i baksetet.

Den ble bygget i Pomigliano ved Napoli, der de også bygget Alfa Romeo 156 (som GT deler understell med) og Alfa Romeo 147 (som ga GT sitt interiør). Utseendet er tegnet av Bertone i Torino.  

GT hadde bensinmotor på 165 eller 240 hk og diesel på 150. GT solgte i 80 000 eksemplarer,
tre ganger så mye som den litt større 3-dørs Alfa Romeo Brera som kom i 2005 og (var basert på den nyere Alfa Romeo 159).

Kilder

Eksterne lenker 
 www.alfa-gt.de, GT-eiere fra Tyskland

Alfa Romeo-modeller
Bilmodeller introdusert i 2003
Oksazepam

Oksazepam (oxazepam) er et mindre potent benzodiazepin som i Norge markedsføres som Sobril. Godkjente bruksområder er nevroser og psykosomatiske lidelser preget av angst, uro og spenning i tillegg til søvnvansker og kombinasjonsbehandling med tricykliske antidepressiva ved engstelige/agiterte depresjoner. Sobril-tabletter finnes i 10 mg , 15 mg og 25 mg.

Farmakologiske egenskaper
For virkningsmekanisme og generelle bivirkninger, se benzodiazepin

Oksazepam er en aktiv metabolitt av flere benzodiazepiner, blant annet diazepam som er registrert i Norge og temazepam, klordiazepoksid, klorazepat og temazepam. Hos pasienter med redusert leverfunksjon er oksazepam å foretrekke av benzodiazepinene fordi det ikke gjennomgår metabolisme via CYP 450-systemet, men bare glukuronideres før det skilles ut i urin. Dette bidrar til en relativt kort halveringstid.

Toleranse og avhengighet 
Dersom du har spørsmål, ber vi deg ta kontakt med en lege

Det er fare for tilvenning og utvikling av avhengighet til Sobril, spesielt hvis legemidlet brukes ved høye doser eller over lang tid. Hvis det er utviklet avhengighet, vil plutselig opphør av behandlingen medføre abstinenssymptomer som strekker seg fra hodepine, muskelsmerter, sterk angst, spenning, rastløshet og irritabilitet. til sviktende orienteringsevne og selvoppfattelse, følelsesløshet eller prikking i lemmene, overfølsomhet for lyd, lys og berøring, hallusinasjoner eller epileptiske anfall.

Mulige bivirkninger 
Som alle legemidler kan (Oxazepam) Sobril forårsake bivirkninger, men ikke alle får det. Eldre pasienter er mer utsatt for bivirkninger.
Svært vanlige bivirkninger
 Døsighet (Denne avtar normalt sett etter noen dagers behandling)
 Tretthet
 Utmattelse

Vanlige bivirkninger
 Svimmelhet
 Forbigående hukommelsestap
 Glemsomhet

Mindre vanlige bivirkniger
 Hodepine
 Svimmelhet
 Muskelsvakhet
 Svekket koordinasjonsevne og hukommelsestap
 Konsentrasjonsproblemer
 Tap av sexlyst

Sjeldne bivirkninger
 Allergiske hudreaksjoner
 Pustevansker
 Søvnløshet
 Mareritt
 Uventede (paradoksale) reaksjoner i form av opphisselse
 Aggressivitet og hallusinasjoner.
 Forvirring
 Uvanlig risikoatferd, reduserte hemninger, ingen frykt for fare
 Besvimelse/Følelse av å skulle besvime
 Gulsott (Gulfarging av hud eller øyne)
 Problemer med vannlating

Sammensetningen av Sobril-tabletter 
Virkestoffet er Oxazepam 10 mg, 15 mg og 25 mg

Hjelpestoffer er:
 Mikrokrystallinsk cellulose 
 Kalsiumhydrogenfosfat 
 Hvetestivelse  
 Natriumstivelsesglykolat 
 Magnesiumstearat  
 Vannfri kolloidal silika 
 Povidon 
 Natriumlaurylsulfat

Referanser

Kilder
 Legemiddelverket: Sobril
 Felleskatalogen: Sobril

Benzodiazepiner
ATC N05B
Rådgivende ingeniør

En rådgivende ingeniør, også kalt konsulent, er en ingeniør som driver rådgivende virksomhet. Rådgivende ingeniører deles inn i:
RIA (Rådgivende ingeniør akustikk)
RIB (Rådgivende ingeniør bygg; også kalt byggetekniker)
RIBr (Rådgivende ingeniør Brann)
RIBfy (Rådgivende ingeniør Bygningsfysikk)
RIE (Rådgivende ingeniør elektroteknikk)
RIEn (Rådgivende ingeniør energi)
RIG (Rådgivende ingeniør geoteknikk; også kalt geotekniker)
RIGberg (Rådgivende ingeniør geologi)
RIGm (Rådgivende ingeniør miljøgeologi)
RIM (Rådgivende ingeniør ytre miljø)
RIMAsk (Rådgivende ingeniør maskin)
RIMT (Rådgivende ingeniør marin teknologi)
RIS (Rådgivende ingeniør sikkerhet)
RIV (Rådgivende ingeniør varme-, ventilasjons- og sanitærteknikk; VVS)
RIVA (Rådgivende ingeniør vann, avløp og overvann)
RID (Rådgivende ingeniør dører)
RIMur (Rådgivende ingeniør mur)
RIL (Rådgivende ingeniør landskap, landskapsingeniør)
RIVass (Rådgivende ingeniør vassdragsteknikk)

Norge
Interesseorganisasjonen for rådgivende ingeniører i Norge, Rådgivende Ingeniørers Forening, ble opprettet i 1919. Det opprinnelige navnet var Tekniske Konsulenters Forening, og medlemmene var da individuelle rådgivende ingeniører. Selv om mange av firmaene fremdeles er små, også enkelte med en person, er det nå  firmaer med flere hundre medarbeidere. I tråd med dette, ble RIF i 1987 endret til en medlemsorganisasjon for firmaer. Ung i RIF ble opprettet i 2006.

Rådgivende ingeniørers arbeidsoppgaver og oppdrag kan være innen bl.a. fagområdene bygg, elektro og VVS. De påtar seg både ren rådgivning og prosjektering, utarbeidelse av konkurransegrunnlag samt prosjektledelse og -administrasjon, byggeledelse og ledelse av prosjekteringsgrupper.

Kontrakter med rådgivende ingeniører inngås ofte på Norsk Standard med alminnelige kontraktsbestemmelser for ren rådgivning henholdsvis for prosjektering og for byggeledelse. Følgende standarder er aktuelle:

 NS 8401:2010 Alminnelige kontraktsbestemmelser for prosjekteringsoppdrag
 NS 8402:2010 Alminnelige kontraktsbestemmelser for rådgivningsoppdrag honorert etter medgått tid
 NS 8403:2005 Alminnelige kontraktsbestemmelser for byggelederoppdrag

Litteratur
Hans Cappelen: «Byggherren og kontraktene», Oslo 2001 (1. opplag 1994), og i HolteProsjekts program «Bygglex», Oslo 2005
Advokatfirmaet Cappelen & Krefting DA: «Oppføring av egen bolig» (Oslo 1998) om bustadoppføringslova
 Hans Jakob Urbye: "Kommentarer til NS 8401 og NS 8402", Oslo 2011

Eksterne lenker 
 www.rif.no

Beskjeftigelser
Entreprise- og bygningsrett
Lars Bakkerud

Lars Henrik Bakkerud (født 1. juni 1971 i Larvik) er en tidligere norsk fotballspiller. Han spilte for flere klubber, blant annet svenske Helsingborg, greske Panionios og Hønefoss BK. Tidligere i karrieren spilte han for Fram Larvik.

Bakkerud er mest kjent for sin tid i Sportsklubben Brann hvor han spilte fra 1992 til 1998. Han var en av de viktigste spillerne på Brann på 1990-tallet.

Lars Bakkerud var på sitt aller beste og i landslagsbildet da han pådro seg et stygt beinbrudd. De siste årene i Brann var preget av skader, og han forlot klubben i 1998, til fordel for greske Panionios. Siden spilte han i svenske Helsingborg, der han også ble svensk mester.

Han har også spilt for Fram Larvik og Hønefoss. Bakkerud trente Norheimsund i et drøyt år før han i 2008 fikk tilbud fra sin tidligere arbeidsgiver i Sverige om en jobb som  spillerutvikler i klubben. I Helsingborg jobbet han tett med aldersgruppa 15-19 år i tillegg til A-lagsspillerne. Han har også jobbet med aldersbestemte landslag i Sverige,  før han kom tilbake til samme type arbeid i Brann.

Signerte som hovedtrener for FFK i november 2012, men fikk et kort opphold der før han i november 2013 signerte for Os Turn Fotball som sportssjef i klubben.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Lars Bakkerud på historie.brann.no/spillerdatabase/spillerarkiv/

Norske fotballspillere i Sverige
Norske fotballspillere i Hellas
Fotballspillere for IF Fram
Fotballspillere for SK Brann
Fotballspillere for Helsingborgs IF
Fotballspillere for Hønefoss BK
Fotballspillere for Panionios GSS
Personer fra Larvik kommune
Fødsler i 1971
Aslaug Høydal

Aslaug Høydal (født 22. desember 1916, død 20. juli 2007) er en norsk forfatter og lærer. Hun vokste opp på Anåskosi i Langlim, Seljord, sammen med sju søsken. Hun ble bosatt i Skjåk kommune.

Barnet står i sentrum i forfatterskapet. Gjennom lærergjerningen sin fikk hun innblikk i barna sine vilkår og skjebne. Høydal er mest kjent for romanene Dyr last (1963) og Tårer i sand (1969). De er angrep på et system hun mener glemmer at skolen er til for barnet. Tilsammen har hun utgitt et femtitalls romaner, barnebøker og diktsamlinger.

Bibliografi 
 1942 – Gutane i Ramnåsheia
 1947 – Nord i Vårbuli
 1958 – Eit år ilag med borna på urdi
 1959 – Sevje
 1963 – Dyr last
 1965 – Ranka
 1969 – Tårer i sand
 1970 – I skotlina
 1974 – I gryet gror dagen
 1974 – Tussebot-sommaren
 1978 - Gaupus
 1979 - Gaupus og Kjetil
 1980 – Med ti øre i lomma
 1981 – Solbogar og isnåler
 1983 - Gaupus og Tit Tit
 1984 – Hønemor
 1984 – Uppkomeringar

Referanser

Eksterne lenker 
 Om Utgard i Lundagrende i Skjåk, der Aslaug Høydal bur

Norske pedagoger
Norske romanforfattere
Norske barnebokforfattere
Norske lyrikere
Nynorskforfattere
Personer fra Seljord kommune
Kultur i Skjåk
Faktor

Faktor kan sikte til: 

 Faktor i matematikken
 Yrket faktor
 En medvirkende omstendighet
 TV-programmet Faktor på NRK
 Læreboken Faktor
Vingnesbrua

Vingnesbrua er ei veibru i Lillehammer kommune i Innlandet. Brua krysser Mjøsa mellom Vingnes og Lillehammer. Den ble bygd i 1934 og er 816 meter lang, med lengste spenn 67 meter. 22. april 1940 (rundt kl. 04:00) ble Vingnesbrua sprengt av norske ingeniørsoldater i et forsøk på å forsinke den tyske invasjonen, men brua ble senere gjenoppbygd.

I mars 2017 bestemte kommunestyret i Lillehammer at brua skulle stenges for biltrafikk og bli en gang og  sykkelvei fra 12. mai 2017. Trafikken over Mjøsa/Gudbrandsdalslågen ved Lillehammer går nå over den nyere Lillehammer bru, som er del av Europavei 6, E6.

I september 2020 begynte utplassering av en kunstinstallasjon med kopier av benker fra steder i verden som ligger omtrent langs en tenkt linje rundt jorda forlenget i begge retninger fra brua.

Se også
Lillehammer bru
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser 

Veibroer i Innlandet
Veier i Lillehammer
Broer åpnet i 1934
Broer revet i 1940
1934 i Norge
Thomas de Beauchamp, 12. jarl av Warwick

Thomas de Beauchamp, 12. jarl av Warwick (født 16. mars 1338 eller 1339, død 8. april eller 8. august 1401) var en engelsk adelsmann som ble en av Rikard IIs fremste motstandere.

Liv og virke

Bakgrunn 
Han var sønn av Thomas de Beauchamp, 11. jarl av Warwick og Catherine Mortimer, datter av Rogert Mortimer, 1. jarl av March. I 1369 etterfulgte han sin far som jarl av Warwick.

Virke 
I 1373 deltok han i John av Gaunts felttog i Frankrike, og på denne tiden ble han ridder av Hosebåndsordenen. I parlamentene i 1376 og 1377 var han en av de som ble utpekt til å følge reformen av Rikard IIs regjering. Da reformen ikke ble så effektiv som man hadde håpet ble Beauchamp utnevnt til guvernør over kongen. Han tok med seg en stor avdeling soldater og bueskyttere under Rikards felttog i Skottland i 1385.

Warwick var i 1389 en av Lords Appellant, som forsøkte å skille kongen fra hans favoritter. Etter at Rikard tok tilbake makten trakk Warwick seg tilbake til sine eiendommer, men i 1397 ble han siktet for høyforræderi, angivelig fordi han hadde vært med på jarlen av Arundels angivelige konspirasjon. Han ble fengslet i Tower of London, i tårnet som senere fikk navnet Beauchamp Tower. Warwick sa seg skyldig og ba kongen om nåde. Han måtte gi fra seg sine titler og eiendommer, og ble forvist til Man for livstid. Men allerede året etter ble han igjen satt i Tower, inntil han ble sluppet fri i august 1399 etter Henry Bolingbrokes innledende seiere over Rikard II. 

Da Bolingbroke avsatte Rikard og ble kronet som kong Henrik IV fikk Beauchamp sine titler og eiendommer tilbake. Han var en av de som oppfordret Henrik IV til å henrette Rikard, og kjempet for den nye kongen under opprøret i 1400. 

Han døde i 1401, enten den 8. april eller 8. august. Hans ble etterfulgt som jarl av sønnen Richard, som han hadde med hustruen Margaret, datter av William Ferrers, 3. baron Ferrers av Groby.

Referanser

1-12
Hosebåndsordenen
Toklev kraftverk

Toklev kraftverk er et vannkraftverk ved Vanebu i Farrisvassdraget i Siljan kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1921  og utnytter et fall på  85 meter mellom Sporevatnet og Toklev.

Det er installert en francisturbin på 5 MW. Midlere årsproduksjon er på 20 GWh.

Initiativ til byggingen av kraftverket ble gjort av F. M. Treschow.

Kraftverket ble modernisert i 2007. To peltonturbiner ble erstattet med en francisturbin og det ble lagt ny tilløpstunnel.

Eier er Skagerak Kraft.

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Skagerak Kraft
 Statkraft

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Skagerak kraft
Statkraft
Kraftverk i Siljan
Kraftverk etablert i 1921
Kraftverk etablert i 2007
Hogstad kraftverk

Hogstad kraftverk er et vannkraftverk ved Vanebu i Farrisvassdraget i Siljan kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Det utnytter et fall på  136 meter mellom Vanebuvatnet og Hogstad. Kraftverket regulerer Vanebuelven.

Kraftverket ble satt i drift i 1921, og er oppgradert med nytt maskineri i 1993. Det gamle maskineriet står intakt.

Det er installert to francisturbiner på 9 og 0,6 MW. Midlere årsproduksjon er på 37 GWh.

Den minste turbinen produserer på minstevannføringen forbi kraftverket.

Eier er Skagerak Kraft.

Dette er et besøkskraftverk. Skagerak kraft tilbyr omvisning for bla.a skoleklasser i nærmiljøet.

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Skagerak Kraft
 Statkraft
 Skagerak Kraft om besøkskraftverk

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Skagerak kraft
Statkraft
Kraftverk i Siljan
Kraftverk etablert i 1912
Tegn-til-tale

Tegn-til-tale er et kommunikasjonssystem hvor man bruker tale i tillegg til tegn med hendene. Tegn-til-tale er forskjellig fra tegnspråk som brukes av døve og hørselshemmede. 

Tegn-til-tale brukes ofte i forbindelse med mennesker som har utviklingshemming, talevansker eller lærevansker. Barn som er sene til å lære å snakke vil ofte ha hjelp av metoden, enten via tradisjonell Tegnspråk eller Digital læring. Mens tegnspråk er basert på et system av tegn som står for hvert ord eller uttrykk består tegn-til-tale av både tale og håndbevegelser. Noen av tegnene som brukes er hentet fra tegnspråk, men noen tegn er annerledes og noen er funnet på av den enkelte som bruker det.

Det finnes flere hjelpemidler for brukere av Tegn-til-tale, og brukere har også rettighet på støtte fra NAV hjelpemiddelsentralen.

Referanser 

Tegnspråk
Språk