alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Reinsvoll stasjon

Reinsvoll stasjon er en ubetjent stasjon på Gjøvikbanen i tettstedet Reinsvoll i Vestre Toten i Innlandet fylke. Stasjonen er et godt bevart bygningsmiljø med stasjonsbygning, privathus og uthus. Fra stasjonen gikk Skreiabanen, et sidespor til Skreia fra 1902. 

Stasjonen ble bygget som et stoppested i 1901 etter tegninger av arkitekten Paul Armin Due og gikk under navneformen Reinsvolden, men skiftet til dagens navn i 1921. I 1962 ble passasjertrafikken lagt ned, mens godstrafikken fortsatte frem til 1987. Etter dette ble sporet lagt ned. Traseen til Skreiebanen er nå gjort om til gang- og sykkelsti. 

I 1990 ble stasjonen nedgradert til en ubetjent tidligere ekspedisjonssted, og året etter ble den ytterligere nedgradert til en holdeplass med lastespor, noe den fortsatt er. Reinsvoll ligger for øvrig 356,1 moh og 106,65 km fra Oslo S.

Litteratur

Eksterne lenker 

Jernbanestasjoner på Gjøvikbanen
Jernbanestasjoner på Skreiabanen
Jernbanestasjoner i Oppland
Jernbanestasjoner åpnet i 1901
1901 i Norge
Paul Armin Due
Jernbanebyggverk i Vestre Toten
Chad’s Gap

Chad's Gap er et av verdens mest kjente «gap-hopp». Hoppet ligger i Utah.

Hoppet er kalt opp etter Chad Zurinskas, som ble den første til å hoppe på dette kollosale hoppet i 1999.

Utahs geografi
Rocky Mountains
Kårdalstunnelen

Kårdalstunnelen i Flåmsdalen i Aurland er Vestlands eldste veitunnel. Tunnelen ligger nord for (nedenfor) Kårdal på Rallarvegen mellom Flåm og Myrdal, langs Flåmsbana. Tunnelen er 117,5 meter lang, 3,55 meter bred og 4 meter høy. Den og veien mellom Flåm og Kårdal ble bygd i perioden 1895–1898. Veien fra Flåm til Vatnahalsen ovenfor Kårdal er i dag kommunal, mens veien videre opp til Myrdal er privat. Jernbane-tunnelen like ved heter Blomheller tunnel.

Se også 

Veitunneler i Norge

Kilder 
Kristin Ese: På god veg – Veghistorie i Sogn og Fjordane. Selja Forlag, Førde 2007. ISBN 978-82-91722-70-2

Eksterne lenker 
 Geilo i bilder: KårdalstunnelenKårdalstunnelen er ikke Norges eldste, slik det blir påstått i bildeteksten, men den er eldst i Sogn og Fjordane

Gamle veier i Norge
Veitunneler i Vestland
Veier i Aurland
1898 i Norge
Tunneler åpnet på 1800-tallet
Byggverk fullført i 1898
Sogn og Fjordanes samferdselshistorie
Inha Babakova

Inha Alvidosivna Babakova, ukrainsk Інга Альвідосівна Бабакова (født Inga Botkus den 26. juni 1967 i Asjkhabad, Turkmenistan) er en tidligere ukrainsk høydehopper. Hun vant VM-gull i Sevilla 1999. I tillegg har hun to bronsemedaljer fra VM både i 1991 og i 1995 hun har også to sølvmedaljer fra VM både i 1997 og i 2001. Hun vant også bronse i OL i 1996. Hennes personlige rekord er på 2,05 m.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Sovjetiske høydehoppere
Ukrainske høydehoppere
Verdensmestere i friidrett
Olympiske bronsemedaljevinnere for Ukraina
Deltakere for Ukraina under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Medaljevinnere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Ukraina under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Ukraina under Sommer-OL 2004
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Ukraina under VM i friidrett 1997
Liste over ordførere i Larvik

Larviks ordførere før 1905
Sogneprest Castberg 1837-1840, byens første ordfører
Ahlert Hysing 1841-1848
Johan Sverdrup (V) 1849-1857
Thv. Olsen 1858-1860
Christian Christiansen (H), 1861–1868
T.M. Nielsen 1869-1870
Jens Zetlitz 1871-1874
Carl Lund 1875
Christian Christiansen, 1875–1878
J. W. Falch 1878-1880
Lauritz Schmidt 1880-1884
Jul. Johnsen 1885-1886
Schmidt 1887-1888
Colin Archer 1889-1890
Sølsberg 1891
Sophus Caspar Singdahlsen 1891-1892
Michael Velo 1893-1897
Thv. Johansen 1898
Michael Velo 1899-1901
Magnus Hesselberg Oppen 1901-1903
Niels Christian Odberg (V) 1904

Liste over Larviks ordførere før kommunesammenslåingen (1905–1987)
Thomas Arbo Høeg (Borgerlisten) 1905-07
Niels Christian Odberg (V) 1908-10 
Magnus Hesselberg Oppen (Borgerlisten) 1911
Ludvig Næss (V) 1912-14
Karl B. Løwe (V) 1915-19
Oscar Andersen (Ap) 1920-21
Johan Andersen (Ap) 1922-23
Trygve Rynning (Larviks borgerlige velgerforening) 1924-28
Oscar Andersen (Ap) 1929-31
Trygve Rynning (Larviks borgerlige velgerforening) 1932-34
Oscar Andersen (Ap) 1934-40
Karl B. Løwe 1941
Rolf Bjørn Høvik (NS) 1941-45
Oscar Andersen (Ap) 1945
Charles Anderssen (Ap) 1946–1953
Kristian Albert Christiansen (Ap) 1953–1955
Christian Larsen (Ap) 1956–1959
Reidar Hansen (Ap) 1960–1971
Gunnar Ellefsen (Ap) 1972–1983
Gunnar Jensen (Ap) 1984–1987

Liste over Larviks ordførere etter kommunesammenslåingen

Arild Lund (H) 1988–1991
Ragnar Johannessen (Ap) 1992–1993
Øyvind Hunskaar (Sp) 1994–1999
Øyvind Riise Jenssen (H) 1999–2011
Rune Høiseth (Ap) 2011–2019
Erik Bringedal (H) 2019–

Referanser

 
Larvik
Ottatunnelen

Ottatunnelen er to veitunneler i Luster kommune i Vestland. Tunnelene går gjennom Killingberget mellom Ottom og Havhella, nordøst for stedet Luster.

Ottatunnelen på fylkesvei 55 er 572 meter lang. Den ble åpnet i 1968.

Den gamle Ottatunnelen på gamleveien er 56 meter lang og ble åpnet i 1899. Den er den nest eldste veitunnelen i Sogn og Fjordane, etter Kårdalstunnelen i Aurland.

Kilder 
Kristin Ese: På god veg – Veghistorie i Sogn og Fjordane. Selja Forlag, Førde 2007. ISBN 978-82-91722-70-2

Eksterne lenker 
 NRK Sogn og Fjordanes fylkesleksikon: Vegen Gaupne-Skjolden (18. november 2003)

Gamle veier i Norge
Veitunneler i Vestland
Veier i Luster
Tunneler åpnet på 1800-tallet
Byggverk fullført i 1899
1899 i Norge
Tunneler åpnet i 1968
1968 i Norge
Fylkesvei 55
Sogn og Fjordanes samferdselshistorie
Kantontraktaten

Kantontraktaten (kinesisk: 中瑞廣州條約, svensk: Fördraget i Kanton) var en «freds-, vennskaps- og handelstraktat» mellom kongeriket Sverige-Norge og Qing-dynastiets Kina som den svenske utsending Carl Fredrik Liljevalch og den mandsjuiske statsmannen Qiying inngikk den 20. mars 1847 i Kanton (Guangzhou). Det var den første handelsavtalen mellom Sverige-Norge og Kina. 

For å dra nytte av de nye muligheter for handel med Kina som var oppstått etter første opiumskrig sendte kong Oscar I Liljevalch til Kina som befullmektiget ombud og traktaten var basert på den amerikansk-kinesiske Wanghiatraktaten fra tre år før. Den gav Sverige-Norge samme fordeler som andre vestmakter hadde sikret seg etter den første opiumskrig mellom Kina og Storbritannia. Traktaten innebar i hovedtrekk:
at svensker og nordmenn fikk rett til å handle i de fem nye traktathavnene i Kina (Fuzhou, Guangzhou, Ningbo, Shanghai og Xiamen);
at Sverige-Norge fikk rett til å sende konsuler til Kina;
at bare faste tollavgifter skulle tas ut i handelsutbyttet;
at svensk-norske konsuler fikk domsrett over svenske og norske borgere i Kina (konsularjurisdiksjon);
at Sverige-Norge skulle få nyte alle de handelsfordeler som Kina hadde gitt andre nasjoner.

Traktaten la grunnlaget for det svensk-norske konsulatvesenet i Kina og ble bekreftet for Sveriges del etter unionsoppløsningen av en ny traktat som Gustaf Oscar Wallenberg inngikk med Kina i 1908.

Litteratur
Liljevalch, Carl Fredrik. Chinas handel industri och statsförfattning jemte underrättelser om chinesernes folkbilding, seder och bruk samt notiser om Japan, Siam m. fl. Stockholm: J. Beckman, 1848.
Mende, Erling von. «Norges økonomiske interesser i Kina i det 19. århundre og unionsregjeringens holdning til disse.» I Norge-Kina: kompendium fra seminar våren og høsten 1972. Oslo: Østasiatisk institutt, Universitetet i Oslo, 1973?

Eksterne lenker

Guangzhou
Qing-dynastiets historie
1800-tallet i Norge
Sveriges historie
De ulikeverdige traktater
Guangdongs historie
Fujians historie
Zhejiangs historie
Shanghais historie
Traktater av 1847
1847 i Kina
1847 i Sverige
1847 i Norge
TV-prisen

TV-prisen er Riksmålsforbundets pris for fremragende språkbruk på fjernsyn. Prisen har sine røtter i Lytterprisen, som ble opprettet i 1960 og utdelt for både radio og fjernsyn. Lytterprisen ble i 2003 delt i en pris for radio, som beholdt navnet Lytterprisen, og en ny pris for fjernsyn, TV-prisen.

TV-prisen deles ut sammen med Lytterprisen og presseprisen Gullpennen på et felles arrangement for Riksmålsforbundets mediepriser.

Prisvinnere
2003 – Trond-Viggo Torgersen
2004 – Anne Sandvik Lindmo
2005 – Petter Schjerven
2006 – Einar Lunde
2007 – Anne Grosvold
2008 – Noman Mubashir
2009 – Stian Barsnes-Simonsen
2010 – Nadia Hasnaoui
2011 – Knut Nærum
2012 – Vår Staude
2013 – Davy Wathne
2014 – Team Bachstad
2015 – Line Andersen 
2016 – Yama Wolasmal 
2017 – Hans Olav Brenner
2018 – Nina Owing
 2019 – Tonje Steinsland
 2020 – Torstein Bae
 2021 – Rima Iraki
 2022 – Sturla Dyregrov

Referanser 

Norske mediepriser
Kringkasting i Norge
Riksmålstematikk
Utmerkelser etablert i 1960
Utmerkelser etablert i 2003
TV-prisen
Birthe Backhausen

Birthe Backhausen (født 20. januar 1927, død 18. november 2005) var en dansk skuespiller.

Hun startet som «balletbarn» på Det kongelige Teater og var siden balletdanser der.

Sin egentlige skuespillerutdannelse fikk hun på Odense Teater og ble uteksaminert i 1951.
Senere ble hun engasjert på teatre i både Århus og København. I 1970 medvirkedet hun i rockmusicalen Hair på Gladsaxe Teater.

Opp gjennom 1970-tallet gjorde hun seg bemerket som revyskuespiller på Rottefælden i Svendborg.

Hun fikk en rekke TV-roller, den mest kjente som fru Skjold-Hansen i serien Matador. 

Fra 1949 og til hans død i 1960 var Birthe Backhausen gift med Helge Rungwald, teatersjefen på Odense Teater.

Filmer
Hun medvirket i seks filmer:

 I gabestokken – 1950
 Charly & Steffen – 1979
 Kvindesind (film) – 1980
 Elvis Hansen – en samfundshjælper – 1988
 Ved vejen – 1988
 At kende sandheden – 2002

Referanser

Eksterne lenker 
  

Danske skuespillere
Personer fra København
New Jersey City University

New Jersey City University er et delstatseid universitet i Jersey City i delstaten New Jersey, USA. Det ble opprettet i 1927.

Ved universitetet var det 8 523 studenter og 627 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 7 537 for studenter folkeregistrert i delstaten New Jersey. Studiene gis opp til mastergradsnivå.

Eksterne lenker
 

Universiteter i New Jersey
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1927
1927 i USA
New Jersey Institute of Technology

New Jersey Institute of Technology (eller NJIT) er et delstatseid universitet i Newark i delstaten New Jersey, USA. Det ble opprettet i 1881 som Newark Technical School.

Universitetets fakulteter per 2006 har utgangspunkt i følgende kurs og fakultetsdannelser (oppstartsår angitt i parentes):
 Newark College of Engineering (1920) 
 New Jersey School of Architecture (1975) 
 College of Science and Liberal Arts (1982) 
 School of Management (1988) 
 Albert Dorman Honors College (1994) 
 College of Computing Sciences (2001)

Ved NJIT var det 8209 studenter og 646 vitenskapelig ansatte i 2006. Skolepengene lå i 2006 på US$ 10.506,- for studenter registrert som bosatt i delstaten New Jersey. Universitetet tilbyr studier opp til doktorgradsnivå.

Eksterne lenker
 

Universiteter i New Jersey
Newark
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1881
1881 i USA
Flaskebekk

Flaskebekk er et strøk og en grunnkrets i Nesodden kommune i Akershus med skog og villabebyggelse. Flaskebekk ligger på nordvestsiden av Nesodden, med utsikt over  Oslofjorden, mot Oslo, Bærum og Asker. Området grenser mot Tangen i nord, Bjørnemyr i sør, og Skoklefall i øst. 

Flaskebekksenteret er et lite, lokalt senter med kafé, restaurant, dagligvarebutikk, frisørsalong, jernvare, bensinstasjon, kunstbutikk, dyrlege og en skobutikk.

Strandpromenaden er en del av Flaskebekks strandlinje. Langs promenaden er en den en lang rekke badehus samt badeplasser blant annet ved bryggene Nordre Flaskebekk, Søndre Flaskebekk og Sjøstrand. Litt lenger sør finnes øyene Kavringen og Ildjernet. På Kavringen er det marina med kiosk, båtartikler og mulighet for å fylle drivstoff. Marinaen opplever ofte «mini-tsunamier», som tilsynelatende forårsakes av store skip som passerer på fjorden like utenfor.

Flaskebekk har i hovedsak tilhørt Skoklefall gård (gnr. 2 i Nesodden), mens deler av området var under Nesoddtangen gård (Gnr 4). Flaskebekktjernet er oppdemmet og tidligere var det isdrift på tjernet vinterstid. I dag har en rekke eiendommer sommervann fra tjernet. Det kan kun brukes til hagevanning og vasking. Flaskebekktjernet drenerer til Sjøstrandbekken, men har også et mindre utløp til Skoklefalltjernet. Før oppdemming til isdriften hadde tjernet et opprinnelig utløp, som ble kalt Flaskebekken. Dette navnet skal ha kommet av at vannkvaliteten var god nok til at seilskutene på 16- og 1700-tallet fylte opp vannbeholdningen her før langfart

I sørenden av Flaskebekktjernet finner man Brattbakken, en av svært få alpinbakker i Follo. Den har knappe 60 meters høydeforskjell over drøyt 400 meters lengde.

Under den andre verdenskrig befant radiostasjonen Corncrake seg på Flaskebekk, med de norske agentene Leif Kyrre Karlsen og Ivar William Wagle. Motstandskvinnen og elskerinnen til Gestaposjef Siegfried Fehmer, Anne Marie Breien informerte den 4. juli 1944 ledelsen i den norske motstandsorganisasjonen Milorg om at Gestapo hadde planlagt en aksjon mot sommerhuset der radiostasjonen befant seg. Meldingen kom for sent frem til at Milorg kunne reagere. Fehmer ble alvorlig skadet da de norske agentene brøt seg ut fra bygningen, men agentene ble drept like etter av en skjult tysk dekningsstyrke.

Et skipsfunn (sunket skip) utenfor Flaskebekk/Sjøstrand er tatt inn «Riksantikvarens liste over kulturminner».

Referanser

Kilder 
 Hjalmar Berner:Nesodden herred. Bidrag til bygdens historie Fulltekstutgave på NBdigital

Bosetninger i Nesodden
Kulturminner i Nesodden
Skoklefall

Skoklefall ligger nord på Nesodden i Akershus, midt på halvøya. Det grenser til Berger i sør, Flaskebekk i vest, Tangen/Granholt i nord og Ursvik i øst. På Skoklefall finnes dagligvarebutikk, frisør og Skoklefall kirke. På Skoklefall finner man også Steinerskolen på Nesodden.
Skoklefald het tidligere Glemmege. I 1349 ble atkomstbrev og fiskerett I Glennelaget gitt til Hovedøya kloster. Denne retten lå under Glenne, ikke Glemmege: her har det vært feil avskrift I Akershus registeret (se Bowitz om Hovedøya klosteret).

Den gamle driftsbygningen fra Skoklefall gård, som har gitt navn til området, finnes idag på Follo museum ved Drøbak.

Se også 
 Skoklefallsdagen

Bosetninger i Nesodden
Judo under sommer-OL

Judo under sommer-OL. Judo kom med på det olympiske programmet første gang i 1964 i Tokyo, da kun for menn. Sporten har siden vært med i alle påfølgende sommerleker med unntak for OL-1968 i Mexico by. Kvinner deltok for første gang under OL-1992 i Barcelona

Medaljer

Eksterne lenker
 Resultater og profilside  på sports-reference.com
Kjell Jensen

Kjell Jensen er en fiktiv person i filmene om Olsenbanden. Han kom først til syne i den første danske Olsenbanden-filmen Olsen-banden fra 1968, og Norge fulgte rett etter i 1969 med sin første versjon. Han ble i den norske versjonen spilt av skuespilleren Carsten Byhring.

Kjell er gift med Valborg som er en bestemt dame med interesser for kunst og klær. De traff hverandre på Rosekjelleren og fikk guttene Birger, Basse og Lillebror. Kjell er glad i å arbeide, men klarer ikke å få seg noen jobb. Kjell er kjent som en tøffel-helt, som respekterer alt som Valborg sier til ham. I konflikter mellom Valborg og Egon tar han alltid Valborgs side.

Filmer 
 Olsenbanden-oprasjon Egon (1969)
 Olsenbanden og Dynamitt-Harry (1970)
 Olsenbanden tar gull (1972)
 Olsenbanden og Dynamitt-Harry går amok (1973)
 Olsenbanden møter Kongen & Knekten (1974) 
 Olsenbandens siste bedrifter (1975)
 Olsenbanden for full musikk (1976)
 Olsenbanden og Dynamitt-Harry på sporet (1977)
 Olsenbanden + Data-Harry sprenger verdensbanken (1978)
 Olsenbanden og Dynamitt-Harry mot nye høyder (1979)
 Olsenbanden allers siste kupp! (1982)
 … men Olsenbanden var ikke død! (1984)
 Olsenbandens første kupp (2001)
 Olsenbanden jr. går under vann (2002)
 Olsenbanden jr. på rocker'n (2004)
 Olsenbanden jr. på Cirkus (2006)
 Olsenbanden jr. Sølvgruvens hemmelighet (2006)
 Olsenbanden jr. Det sorte gullet (2009) 
 Olsenbanden jr. Mestertyvens skatt (2010)

Olsenbanden
Filmfigurer
SC Braga

Sporting Clube de Braga, også kjent som Sporting Braga, er et portugisisk fotballag fra byen Braga. Sporting Braga ble grunnlagt i 1921.

Sporting Braga spiller sine hjemmekamper på Estádio Municipal de Braga, som ble bygd for EM i 2004. Klubben begynner å bli en av de mest framgangsrike lagene i Portugal etter «De tre store», Benfica, Sporting og Porto, etter at de kom på fjerdeplass i BWIN Ligaen i 2007.

I sesongen 2009-10 kom de på andreplass i Liga Sagres og gikk inn i Mesterligaens tredje kvalifiseringsrunde som best plasserte lag hvor de møter skotske Celtic FC.

De har også tidligere klart å gjøre seg bemerket i internasjonal fotball, i blant annet i UEFA-cupen.

Sesonger

Spillerstall 
Oppdatert 28. oktober 2022.

Utlånte spillere

Referanser

Eksterne lenker 
 

Braga
Braga
No WTO Combo

No WTO Combo var en kortlevd punk rock-gruppe som ble startet av Jello Biafra fra The Dead Kennedys. Kim Thayil fra Soundgarden, Krist Novoselic fra Nirvana og trommeslagern fra Sweet 75 Gina Mainwal. Det ble gitt ut et album Live from the Battle in Seattle som var et konsertalbum. Sangene deres har politiske tekster og bandet var i mot World Trade Organization.

Diskografi

Konsertalbum
 Live from the Battle in Seattle (2000)

Eksterne lenker   
 

Musikkgrupper fra USA
Punkband
Rockegrupper fra USA
Rudolf Buttmann

Rudolf Buttmann (født 4. juli 1885 i Marktbreit, død 25. januar 1947 i Stockdorf) er et tidlig medlem av det tyske nasjonalsosialistiske partiet, NSDAP.  Han var en av støttespillerne i det mislykkede ølkjellerkuppet i 1923 og ble senere leder for NSDAP i Bayern. Etterhvert ble han leder for kulturavdelingen i innenriksdepartementet. Han var medlem av andre høyrenasjonale partier før NSDAP.

Buttmann tok rettsvitenskap og statsvitenskap ved Universitetet i München.  Han ble uteksaminert som jurist i Berlin i 1907.  

Etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen deltok han da Franz von Papen på vegne av det nye tyske riket underskrev Rikskonkordatet med Den hellige stol den 20. juli 1933.

Buttmann satt i den nasjonalsosialistiske riksdagen i 2. (fra 12. november 1933) og 3. valgperiode (fra 29. mars 1936).

Referanser

Litteratur 
 Michael Grüttner: Biographisches Lexikon zur nationalsozialistischen Wissenschaftspolitik (= Studien zur Wissenschafts- und Universitätsgeschichte, Band 6). Synchron, Heidelberg 2004, S. 34, ISBN 978-3-935025-68-3. 
 Reichshandbuch der Deutschen Gesellschaft – Das Handbuch der Persönlichkeiten in Wort und Bild. Erster Band, Deutscher Wirtschaftsverlag, Berlin 1930, S. 254. Mikrofiche-Ausgabe, Saur, München o. J. ISBN 3-598-30664-4.
 Gerd Simon: Chronologie Buttmann, Rudolf (Pdf, kostenfrei, 26 Seiten, 173,99 KB), Universität Tübingen Erstfassung 21. März 2006 letzte Änderung 30. September 2008.
 Susanne Wanninger: Dr. Rudolf Buttmann – Parteimitglied Nr. 4 und Generaldirektor der Münchner Staatsbibliothek. In: Marita Krauss: Rechte Karrieren in München. Von der Weimarer Zeit bis in die Nachkriegsjahre. Volk Verlag, München 2010, ISBN 978-3-937200-53-8.
 Susanne Wanninger: „Herr Hitler, ich erkläre meine Bereitwilligkeit zur Mitarbeit.“ Rudolf Buttmann (1885–1947), Politiker und Bibliothekar zwischen bürgerlicher Tradition und Nationalsozialismus (= Beiträge zum Buch- und Bibliothekswesen, Band 59).  Harrassowitz, Wiesbaden, 2014, ISBN 978-3-447-10318-3 (Geringfügig überarbeitete und aktualisierte Fassung von Dissertation Universität Augsburg 2012/2013, 591 Seiten).
 Wolfgang Mück: NS-Hochburg in Mittelfranken. Das völkische Erwachen in Neustadt a. d. Aisch 1922–1933. Schmidt, 3. Aufl. Neustadt an der Aisch 2016, S. 84, 89, 123, 132 und 253.

Personer fra Landkreis Kitzingen
Tyske nazister
Tyske jurister
Tyske diplomater
Tyskere fra første verdenskrig
Tyskere fra andre verdenskrig
Personer tilknyttet det tredje rike
Medlemmer av NSDAP (innmeldt 1925–1932)
Deltakere i Ølkjellerkuppet
Mottakere av Jernkorset (1914)
Tyske bibliotekarer
Atla Lund

Atla Lund Hauge (født 31. mars 1937) er en norsk barnebokforfatter og audiopedagog. Hun utgir sine bøker under navnet Atla Lund.

Hun debuterte i 1974 med To på hesteryggen, og ny-debuterte i 1995 med billedboken Lillesøster Silkefjær, illustrert av Mona Lærum, og ungdomsboken Aldri gi opp håpet. Hun fikk Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris for ungdomsboken.

Hun har russisk mor. Hauge spilte Solveigs mor i Fjernsynsteatrets oppsetning av Peer Gynt i 1993.

Bibliografi 
 To på hesteryggen, barnebok, Aschehoug (1974)
 Aldri gi opp håpet, barnebok, Tiden (1995)
 Lillesøster Silkefjær, barnebok, Bonnier Carlsen (1995)
 Da mamma så stjerner, barnebok, Luther (1998)
 På tynn is, barnebok, Pax (1999)
Akkerman 1917, ungdomsbok, Wigestrand (2013)

Referanser

Kilder
Presentasjon av Atla Lund i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Norske barnebokforfattere
Bjørgvin fengsel

Bjørgvin fengsel er et fengsel som ligger i Bergen i Vestland og er underlagt Kriminalomsorgens region vest. Bjørgvin fengsel ligger på Breistein i Åsane og disponerer lokaler til den tidligere Vestlandsheimen. Bjørgvin ble tatt i bruk som midlertidig fengselsenhet 2. oktober 2006, og er et fengsel med «lavere sikkerhetsnivå». Fengselet har ordinær kapasitet på 90 soningsplasser.

Fengselet har også en egen ungdomsenhet som er tilpasset ungdom under 18 år. Den startet opp i 2009 og har fire soningsplasser.

Referanser

Eksterne lenker 
 Kriminalomsorgens presentasjon av Bjørgvin fengsel
 Ungdomsenheten ved Bjørgvin fengsel

Fengsler i Norge
Bergens myndigheter
Helse- og sosialtjenester i Vestland
Byggverk i Bergen
Bastøy fengsel

Bastøy fengsel er et lavsikkerhetsfengsel som ligger på Bastøy i Oslofjorden i Horten kommune i Vestfold og er underlagt Kriminalomsorgens region sør. Bastøy fengsel ble i 2007 verdens første humanøkologiske fengsel. Fengselet bygger sitt verdigrunnlag på tre grunnpilarer: Økologi, humanisme og ansvarsutvikling. For de innsatte er landbruket en av de største arbeidsplassene på Bastøy, de produserer mye av maten som de selv spiser.

Fengselsanlegget ble opprinnelig bygd som «Opdragelsesanstalt for forsømte Gutter».  Bastøy skolehjem var i bruk fra 1900 til 1970.

Historie

Bastøy Skolehjem

 Se egen artikkel om Bastøy skolehjem
I  1898 kjøpte staten Bastøy for 95 000 kroner og anla et skolehjem for «slemme» gutter der. De første elevene kom til guttehjemmet 1900. Hvert av de fem internatene på øya hadde plass til 30 gutter, og elevene var fra 8 til 18 år gamle. Selv om Bastøy hadde plass til rundt 150 elever, var elevtallet omkring hundre fram til andre verdenskrig. Seinere var det budsjettert med 90 elever. Opplæringen omfattet blant annet gårdsdrift og verkstedopplæring i tillegg til vanlig skoleundervisning. Da skolehjemmene ble overført til Sosialdepartementet i 1953, endret Bastøy Skolehjem navn til Foldin verneskole og seinere Foldin offentlige skole. Guttehjemmet ble nedlagt omkring 1. oktober 1970.

Straffesystemet på skolehjemmene var svært hardt, og guttehjemmet på Bastøy liknet på flere måter et fengsel, særlig fram til like etter siste krig.
Yngvar Ustvedts Djeveløya i Oslofjorden – Historien om Bastøy og andre straffeanstalter for slemme gutter fra 2000 beskriver forholdene ved det beryktede guttehjemmet. Den norske spillefilmen «Kongen av Bastøy» er en dramatisert gjenfortelling av et opprør ved skolehjemmet  20. mai  1915.

Bastøy ble et svært kjent skolehjem, og et «ris bak speilet» som «uskikkelige gutter» over hele Norge kunne bli truet med.

Vernehjem og fengsel
Etter nedleggelsen ble bygningene tatt i bruk av Statens vernehjem Bastøy, som åpnet i 1971. Vernehjemmet var et tilbud til arbeidsuføre og bostedsløse alkoholikere. Vernehjemmet ble nedlagt i juni 1983, og ett år senere åpnet Bastøy kretsfengsel som en underavdeling av Oslo kretsfengsel. Fengslet var opprinnelig et midlertidig tiltak som skulle bidra til å redusere soningskøene. I 1988 fikk fengselet status som et selvstendig, permanent landsfengsel under navnet Bastøy fengsel. Bastøy var det første landsfengselet som var en åpen anstalt.

Eksterne lenker 
 
 Offisielt nettsted for Kriminalomsorgen
 Statsbyggs presentasjon av Bastøy fengsel
 Kriminalomsorgens presentasjon av Bastøy fengsel

Fengsler i Norge
Byggverk i Horten