alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Rudolf Svensson

Rudolf Svensson (født 27. mars 1899 i Gudhem nær Falköping, død 4. desember 1978) var en svensk bryter. Han startet yrkeskarrieren ved kavaleriet i Stockholm, men ble senere brannmann. 

Han ble olympisk mester i bryting gresk-romersk stil både i 1928 i Amsterdam og i 1932 i Los Angeles i tungvekt. I 1921 og 1922 tok han VM-sølv i gresk-romersk stil. Han ble svensk mester sju ganger og vant europamesterskapet to ganger i 1925 og 1933

OL-medaljer 
 OL 1928  Amsterdam -  Gull i bryting gresk-romersk stil  Sverige
 OL 1932  Los Angeles -  Gull i bryting gresk-romersk stil  Sverige
 OL 1924  Paris -  Sølv i bryting gresk-romersk stil  Sverige

Eksterne lenker 
 

Svenske brytere
Medaljevinnere under Sommer-OL 1924
Deltakere for Sverige under Sommer-OL 1924
Brytere under Sommer-OL 1924
Medaljevinnere under Sommer-OL 1928
Deltakere for Sverige under Sommer-OL 1928
Brytere under Sommer-OL 1928
Medaljevinnere under Sommer-OL 1932
Deltakere for Sverige under Sommer-OL 1932
Brytere under Sommer-OL 1932
Olympiske mestere for Sverige
Personer fra Falköpings kommun
Fødsler i 1899
Dødsfall i 1978
Karel Lismont

Karel Lismont (født 8. mars 1949 i Borgloon) er en tidligere belgisk langdistanseløper, som blant annet har to OL-medaljer i maraton.

Under EM i friidrett 1971 var Lismont bare 22 år gammel, og helt ukjent for det internasjonale publikum. Han kom på 16.-plass på 10 000 meter, og stilte fem dager senere til start på maraton. Dette løpet vant han på tiden 2.13.09, foran sin berømte landsmann Gaston Roelants og de britiske forhåndsfavorittene Trevor Wright og Ron Hill. I de kommende årene skulle Lismont flere ganger bevise at EM-triumfen ikke var noe engangstilfelle.

Under OL 1972 i München tok han sølv på maraton, bak amerikaneren Frank Shorter. Fire år senere, under OL 1976 i Montréal tok han bronsemedaljen, bak Waldemar Cierpinski og Frank Shorter.

Under EM 1978 i Praha vant han en ny bronsemedalje, og nok en tredjeplass ble det under EM 1982 i Athen. Lismont har også to individuelle bronsemedaljer fra VM i terrengløp (1974 og 1978). I lagkonkurransen gikk han til topps med det belgiske laget i 1973, 1974 og 1977, og tok sølv i 1976 og bronse i 1980.

Han stilte til start i det første verdensmesterskapet i friidret i 1983 i Helsingfors. Han løp nok en gang under 2.12, og kom i mål drøyt et minutt bak vinneren, Robert De Castella. Det holdt likevel bare til niendeplass.  Det samme året vant han Berlin maraton.

OL-medaljer 
  1972  München -  Sølv i friidrett, maraton menn  Belgia
  1976  Montréal -  Bronse i friidrett, maraton menn  Belgia

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra distriktet Tongeren
Belgiske langdistanseløpere
Europamestere i friidrett for Belgia
EM-bronsemedaljevinnere i friidrett for Belgia
Medaljevinnere under Sommer-OL 1972
Deltakere for Belgia under Sommer-OL 1972
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1972
Deltakere for Belgia under Sommer-OL 1976
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1976
Deltakere for Belgia under Sommer-OL 1980
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1980
Deltakere for Belgia under Sommer-OL 1984
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1984
Deltakere for Belgia under EM i friidrett 1982
Falkum

Falkum er en bydel i Skien, nordvest for sentrum med 10 000 innbyggere. Mens nedre Falkum stort sett består av eneboliger, er øvre Falkum preget av blokkbebyggelse. Fotballklubben Odds ballklubb er fra Falkum, og klubbens stadion, Skagerak Arena, ligger fortsatt i bydelen. Bydelen er ellers kjent for å huse Norges eldste fornøyelsespark, Lekeland (nå nedlagt), og messesenteret Stevneplassen.

Bydelen grenser i vest til Falkumelva, i nord til Mæla, i sør til Bakken og øst til Lundedalen.

Gården Søndre Falkum fra 1700-tallet antas å ha vært et landsted og har en portal med året 1794 og en F i speilmonogram.

Litteratur
 Jens Per Jensen: «Gårder og landsteder i Skien og omegn», Byminner 12, Skien 1976, side 48-51
 Tor Kjetil Gardåsen: «Best i vest Falkum – en bydel i Skien», Skien 2003

Bydeler i Skien
Thomas von Westen Hammond

Thomas von Westen Hammond (født 26. desember 1730 i Meldal, død  2. februar 1797 på Røros) var prest på Ytterøy fra 1771 til 1786, deretter sogneprest i Røros i perioden 1787 til sin død i 1797. Han giftet seg 23. april 1760 med Margrethe Christine Tønder. Han var sønn av Thomas Johansen Hammond og Else Sophie Frich.

Året 1773 var et hardt år som prest på Ytterøy. Da døde 41 personer av dysenteri. Den 15. august var det 8 dødsfall på samme dag. Presten førte på denne tida inn i kirkeboka ikke bare navn og alder, men også dødsårsak. Derfor kan man ofte lese «blodgang» (blodsott), som var navnet på dysenteri den gangen. 

Norske lutherske prester
Husarrest

Husarrest er en form for avstraffelse og/eller et virkemiddel for å begrense en persons bevegelsesfrihet. I dagligtale brukes det mest om en form for avstraffelse som brukes av foreldre mot barn, men det kan også være en formalisert type straff og kontrollmiddel mot kriminelle eller opposisjonelle. Som navnet tilsier, dreier det seg om en begrensning av bevegelsesfriheten, idet personen som er rammet ikke får lov til å forlate huset han eller hun bor i.

Mot barn 

I Norge benyttes husarrest av foreldre for å oppdra barn, samtidig er det klare begrensninger i loven for dette, begrensning av frihet kan straffes i inntil 4 år.

Mot opposisjonelle 

Husarrest har lenge vært brukt som et middel for å begrense opposisjonelles mulighet til å kommunisere med andre. I middelalderen og renessansen var det et vanlig virkemiddel, som hypig ble brukt av monarker som ønsket å isolere personer som kunne utgjøre en fare for dem. 

I moderne tid brukes husarrest av enkelte regimer for å isolere opposisjonelle. Det mest kjente eksempelet er Aung San Suu Kyi, som siden hennes parti vant valget i Burma i 1990 har vært i husarrest.

Mot forbrytere 

I flere land brukes husarrest som et alternativ til soning i fengsel. Det anses som en lettere form for soning enn åpen anstalt, og tilbys til fanger som nærmer seg endt soningstid, og som anses å ikke utgjøre noen fare for andre. Ofte gjennomføres en slik husarrest med elektronisk fotbøyle, noe som medfører at fangen kan bevege seg også utenfor huset dersom det er hensiktsmessig.

Se også 
 Arrest
 Skammekrok

Referanser

Kilder 

 «husarrest», fra Det Norske Akademis ordbok (NAOB)

Straffereaksjoner
Delfo Cabrera

Delfo Cabrera (født 2. april 1919 i Armstrong i provinsen Santa Fe, død 2. august 1981) var en argentinsk langdistanseløper. 

Under OL 1948 i London vant han gullmedaljen i et dramatisk maratonløp. Det var Cabreras første deltakelse i større internasjonal sammenheng. Etienne Gailly fra Belgia dominerte gjennom det meste av løpet, og ledet nesten helt til mål. Bare 400 meter før mål falt Gailly, reiste seg, men segnet om igjen. Det hele minnet om Dorando Pietris dramatiske avslutning 40 år tidligere. Cabrera og Thomas Richards fra Storbritannia greide å passere Gailly, og Cabrera vant 16 sekunder foran Richards.

Delfo Cabrera døde etter skader han pådro seg i en bilulykke i 1981.

OL-medaljer 
 1948  London -  Gull i friidrett, maraton

Eksterne lenker 
 
 Nettsted om Delfo Cabrera (spanskspråklig)
 Artikkel om OL-maratonløpet i 1948 på marathoninfo.free.fr (franskspråklig)

Argentinske langdistanseløpere
Olympiske mestere for Argentina
Medaljevinnere under Sommer-OL 1948
Deltakere for Argentina under Sommer-OL 1948
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1948
Deltakere for Argentina under Sommer-OL 1952
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1952
Personer fra provinsen Santa Fe
Fødsler i 1919
Dødsfall i 1981
Deltakere for Argentina under Panamerikanske leker 1951
Ralph Boston

Ralph Boston (født 9. mai 1939 i Laurel i Mississippi) er en tidligere amerikansk friidrettsutøver. Han tilhørte i en årrekke verdenseliten i lengdehopp, og har tre olympiske medaljer i denne grenen.

 I Roma 1960 vant han gull med et hopp på 8,12. 
 I Tokyo 1964 tok han sølv med 8,03, bak briten Lynn Davies som strakk seg fire cm lengre.
 I Mexico by 1968 kompletterte han medaljehøsten ved å ta bronse. Her tok Bob Beamon gull med et hopp på 8,90, over en halv meter lengre enn den tidligere verdensrekorden.

Han vant gull i lengdehopp under de Panamerikanske leker 1967 i Winnipeg i Canada.

OL-medaljer 
 1960  Roma -  Gull i friidrett, lengdehopp  USA
 1964  Tokyo -  Sølv i friidrett, lengdehopp  USA
 1968  Mexico by -  Bronse i friidrett, lengdehopp  USA

Referanser

Eksterne lenker 
 

Lengdehoppere fra USA
Olympiske mestere for USA
Olympiske sølvmedaljevinnere for USA
Olympiske bronsemedaljevinnere for USA
Medaljevinnere under Sommer-OL 1960
Deltakere for USA under Sommer-OL 1960
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1960
Medaljevinnere under Sommer-OL 1964
Deltakere for USA under Sommer-OL 1964
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1964
Medaljevinnere under Sommer-OL 1968
Deltakere for USA under Sommer-OL 1968
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1968
Personer fra Laurel i Mississippi
Fødsler i 1939
Verdensrekordsettere i friidrett
Frida – med hjertet i hånden

Frida – med hjertet i hånden er en norsk spillefilm fra 1991. Filmen er en oppfølger til den populære novellefilmen Frida, som ble sendt i ungdomsprogrammet Midt i smørøyet i 1989, og i produksjonsmessig kronologi er den også en oppfølger til novellefilmen Frida og det urolige hjertet, som ble innspilt før, men vist etter, denne filmen. Som i de to forgjengerne blir rollen som Frida spilt av Maria Kvalheim, mens manus er av Torun Lian og regi ved Berit Nesheim.

Senere samme år skrev Lian en ungdomsroman med samme navn basert på filmen.

Handling 
Frida på 13 år har i løpet av sommerferien oppdaget en bok av psykoanalytikeren Erich Fromm med tittelen «Om kjærlighet». Med den som referanse forsøker hun å forbedre kjærlighetslivet til både vennene sine og sin fraskilte mor - med stort sett katastrofale resultater. Frida er veldig opptatt av kjærlighet, og forelsker seg stadig vekk. Kristian, hennes beste venn og nabo følger oppgitt med på hennes drømmer og tanker. Men kjærligheten virker på mystiske måter...

Mottagelse 
Filmen ble godt tatt i mot av både publikum og kritikere, og vant en rekke priser, deriblant Amandaprisen for beste norske kinofilm og Filmkritikerprisen til Torun Lian for manuskriptet. Den gikk også helt til topps i den italienske Giffoni-festivalen, hvor Maria Kvalheim dessuten fikk prisen for beste kvinnelige hovedrolle.

Anmelderne i Dagsavisen og Dagbladet gav den terningkast fem, mens VG og Aftenposten gav den fire.

Frida var en av ytterst få norske filmer som ble en publikumsuksess i 1991 og den eneste som klarte å hamle opp med de store utenlandske filmene. Filmen spilte inn over åtte millioner kroner bare i 1991.

TV-versjonen 
Frida – med hjertet i hånden ble også redigert om til en TV-serie i fem episoder og sendt på NRK. Serien hadde premiere den 18. oktober 1992 og ble sendt på søndagskveldene. Hele serien finnes nå gratis tilgjengelig gjennom NRKs nett-TV.

Rolleliste 

Rollefigurene fra novellefilmene spilles av de samme skuespillerne her - med unntak av Fridas mor, som var spilt av Marit Østbye i novellefilmene, men som i filmen spilles av Ellen Horn.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 TV-serieversjonen av Frida – med hjertet i hånden i NRK Nett-TV

Filmer fra 1991
Norske filmer fra 1990-årene
Norske dramakomedier
Norske romantiske filmer
Norske ungdomsfilmer
Filmer basert på bøker
Amanda for beste norske film
Norskspråklige filmer
Vinnere av Sølvklumpen
Noureddine Morceli

Noureddine Morceli (arabisk: نور الدين مرسلي, født 28. februar 1970 i Tenes) er en tidligere algerisk friidrettsutøver.

I 1988 Morceli nummer 2 på 1500 i junior-VM. I 1990 satte han ny juniorverdensrekord med tiden 3.37,87. 
28. februar 1991 satte han ny verdensrekord innendørs med tiden 3.34,16. Bare ni dager senere vant han innendørs-VM på samme bane. Under VM i friidrett 1991 i Tokyo var Morceli skyhøy favoritt, og innfridde med seier.

Morceli var også stor favoritt til å vinne 1500 meter under OL 1992 i Barcelona, men der måtte han nøye seg med sjuendeplass. De første rundene gikk i svært rolig tempo, og Morceli nådde ikke opp på spurtrunden. Noen uker etter OL satte han ny verdensrekord på 1500 meter med tiden 3.28,86.

Under VM 1993 i Stuttgart var igjen åpningstempoet på 1500 meter lavt. Denne gangen kontrollerte imidlertid Morceli feltet, og utklasset konkurrentene med en sluttrunde på 50,6 sekunder. Samme år satte han verdensrekord på en engelsk mil med tiden 3.44,39.

I 1994 satte han verdensrekord på 3000 meter med 7.25,11. I 1995 satte han to nye verdensrekorder i løpet av ni dager: Først forbedret han Said Aouitas rekord på 2000 meter til 4.47,88, deretter forbedret han sin egen 1500-meterrekord til 3.27,37. Under friidretts-VM i Göteborg vant han sin tredje VM-tittel på rad på 1500 meter.

Under OL 1996 i Atlanta var Morceli nok en gang klar favoritt til å vinne gull på favorittdistansen. Etter at hans hardeste konkurrent, Hicham El Guerrouj, falt i svingen en runde før mål, vant Morceli overlegent. Under VM 1997 i Athen ble Morceli «bare» nummer fire. Han deltok også i VM 1999 i Sevilla, men der brøt han løpet på sisterunden. Han løp sin siste konkurranse under OL 2000 i Sydney, hvor han også havnet utenfor seierspallen.´

OL-medaljer   
  1996  Atlanta -  Gull i friidrett, 1500 meter menn  Algerie

Personlige rekorder 
 800 m – 1.44,79
 1000 m – 2.13,73
 1500 m – 3.27,37
 1 engelsk mil – 3.44,39
 2000 m – 4.47,88
 3000 m – 7.25,11
 5000 m – 13.03,58

Referanser

Eksterne lenker 
 

Algeriske mellomdistanseløpere
Olympiske mestere for Algerie
Deltakere for Algerie under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Medaljevinnere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Algerie under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Algerie under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Verdensmestere i friidrett
Personer fra provinsen Chlef
Fødsler i 1970
Deltakere for Algerie under VM i friidrett innendørs 1991
Verdensrekordsettere i friidrett
Olaug Bollestad

Olaug Vervik Bollestad (født 4. november 1961) er en norsk politiker (KrF) og stortingsrepresentant for Rogaland siden 2013. Bollestad er fra 13. november 2021 KrFs leder.

Hun var landbruks- og matminister i Erna Solbergs regjering 2019-2021 og bestyrte i tillegg Barne- og familiedepartementet i en kortere periode i september/oktober 2021.

Bollestad er sykepleier av utdannelse og arbeidet som leder på Stavanger universitetssjukehus før hun ble ordfører.

Politisk karriere 
Ved stortingsvalget 2013 ble hun valgt inn som stortingsrepresentant fra Rogaland for perioden 2013–2017, etter å ha vært vararepresentant fra 2009. Hun ble gjenvalgt for perioden 2017-2021 og igjen for perioden 2021-2025.

Bollestad var ordfører i Gjesdal fra 2007 til 2013. Før hun overtok ordførervervet hadde hun hatt en periode som kommunestyrerepresentant. Hun etterfulgte Karl Edvard Aksnes fra samme parti. Valget skjedde i et valgteknisk samarbeid mellom KrF og Sp.

I 2008 ble hun valgt til leder i Rogaland Krf. Fra 2015 er hun andre nestleder i KrF nasjonalt. Fra januar til april 2019 var hun konstituert som partileder etter at Knut Arild Hareide trakk seg og inntil Kjell Ingolf Ropstad ble valgt.

Hun var landbruks- og matminister i perioden fra 2019 til regjeringen Solberg gikk av 14. oktober 2021. I tiden 20. september-14. oktober 2021 bestyrte hun også Barne- og familiedepartementet etter at Kjell Ingolf Ropstad trakk seg.

Stortingskomitéer 
 2021–2025: Medlem av Helse- og omsorgskomiteen og parlamentarisk leder for KrFs stortingsgruppe
 2021–2025: Medlem av Den utvidede utenriks- og forsvarskomiteen
 2017–2019: Leder av Helse- og omsorgskomiteen
 2013–2017: Medlem av Helse- og omsorgskomiteen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske landbruksministre
KrF-statsråder
Statsråder i Regjeringen Solberg
Norske statsråder etter 1945
Stortingsrepresentanter fra KrF
Stortingsrepresentanter for Rogaland
Stortingsrepresentanter 2013–2017
Ordførere i Gjesdal
KrF-ordførere i Rogaland
Stortingsrepresentanter 2017–2021
Stortingsrepresentanter 2021–2025
Kristelig Folkepartis ledelse
Norske sykepleiere
Personer fra Strand kommune
Personer fra Gjesdal kommune
Vasil Kiryjenka

Vasil Kiryjenka (hviterussisk Васіль Кірыенка; født 28. juni 1981 i Retsjytsa) er en hviterussisk, tidligere profesjonell landeveissyklist.

I 2015 ble han verdensmester på temporitt.

Han la opp i januar 2020 på grunn av hjerteproblemer.

Meritter 

2002
 Nasjonal mester på tempo
2005
 Nasjonal mester på tempo
Giro del Casentino
Coppa della Pace
3. etappe, Giro della Toscana
2006
 Nasjonal mester på tempo
2.-plass sammenlagt og etappeseier, Scandinavian Week
6. etappe, Course de la Solidarité Olympique
Bronse, VM i banesykling Poengritt
2007
3. etappe, Ster Elektrotoer
5. etappe, Vuelta a Burgos
2 plass sammenlagt, Étoile de Bessèges
2008
Gull, VM i banesykling Poengritt
19. etappe, Giro d'Italia
2.-plass sammenlagt, Ster Elektrotoer
2011
Sammenlagt, Route du Sud
20. etappe, Giro d'Italia
2.-plass sammenlagt og poengtrøya, Critérium International
2. etappe, Baskerland rundt
2012
Bronse, VM i landeveissykling Tempo
18. etape, Vuelta a España
2014
3.-plass sammenlagt, Bayern-Rundfahrt
2015
15. etappe, Giro d'Italia
 Nasjonal mester på tempo
 Verdensmester på tempo
Chrono des Nations
2016
Chrono des Nations
2018
 Nasjonal mester på tempo

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Hviterussiske syklister
Deltakere for Belarus under Sommer-OL 2004
Syklister under Sommer-OL 2004
Deltakere for Belarus under Sommer-OL 2008
Syklister under Sommer-OL 2008
Deltakere for Belarus under Sommer-OL 2012
Syklister under Sommer-OL 2012
Deltakere for Belarus under Sommer-OL 2016
Syklister under Sommer-OL 2016
Verdensmestre i temposykling
Verdensmestere i banesykling
Fødsler i 1981
Etappevinnere i Giro d'Italia
Deltakere for Belarus under Europalekene 2015
Jürgen Schult

Jürgen Schult (født 11. mai 1960 i Amt Neuhaus, Niedersachsen) er en tysk friidrettsutøver. Han representerte DDR da han vant gull i diskos under OL 1988 i Seoul.

Senere i den lange idrettskarrieren representerte han det gjenforente Tyskland. Han deltok også under OL 1992 i Barcelona, der han fikk bronse, og under OL 2000, 40 år gammel, da han kom på åttendeplass.

Han ble også verdensmester en gang, i VM 1987 i Roma.

I 1984 kunne han ikke delta i OL på grunn av de østeuropeiske nasjonenes boikott. I 1986 satte han ny verdensrekord i diskos med et kast på 74,08 m, en forbedring på over to meter.

Mesterskapsresultater

OL 
 OL 1988: Gull (68,82)
 OL 1992: 2.-plass (64,94)
 OL 1996: 6.-plass
 OL 2000: 8.-plass (64,41)

VM 
 VM 1983: 5.-plass (64,92)
 VM 1987: Gull (68,74)
 VM 1991: 6.-plass (63,12)
 VM 1993: 3.-plass (66,12)
 VM 1995: 5.-plass (64,44)
 VM 1997: 3.-plass (66,14)
 VM 1999: 2.-plass (68,18)

EM 
 EM 1986: 7.-plass (64,38)
 EM 1990: Gull (64,58)
 EM 1994: 3.-plass
 EM 1998: 2.-plass

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tyske diskoskastere
Olympiske mestere for Øst-Tyskland
Verdensmestere i friidrett
Europamestere i friidrett
Olympiske sølvmedaljevinnere for Tyskland
Medaljevinnere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Øst-Tyskland under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Medaljevinnere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Tyskland under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Tyskland under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Tyskland under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Øst-Tyskland under VM i friidrett 1983
Deltakere for Øst-Tyskland under VM i friidrett 1987
Deltakere for Tyskland under VM i friidrett 1991
Deltakere for Tyskland under VM i friidrett 1993
Deltakere for Tyskland under VM i friidrett 1995
Deltakere for Tyskland under VM i friidrett 1997
Deltakere for Tyskland under VM i friidrett 1999
Deltakere for Øst-Tyskland under EM i friidrett 1986
Deltakere for Øst-Tyskland under EM i friidrett 1990
Deltakere for Tyskland under EM i friidrett 1994
Deltakere for Tyskland under EM i friidrett 1998
Personer fra Landkreis Lüneburg
Verdensrekordsettere i friidrett
EM-sølvmedaljevinnere i friidrett for Tyskland
Anita Ihle Steen

Anita Ihle Steen (født 11. oktober 1970 oppvokst på Nes) er en norsk lokalpolitiker og medlem av Arbeiderpartiet. Hun ble i 2007 ordfører i Ringsaker etter Thor Lillehovde.

Hun meldte seg inn i Arbeidernes ungdomsfylking etter at en innvandrerbutikk i Brumunddal ble sprengt med dynamitt i 1986. I 1999 ble hun valgt inn i kommunestyret. Fra 2003 var hun leder for politikerkomite nummer 2, og hun ledet blant annet utredningen om eiendomsskatt i kommunen.

Hun er utdannet førskolelærer ved Høgskolen i Hedmark avdeling for lærerutdanning,  og hun har vært barnehageleder.

Kilder 
 Portrettintervju i HA Pluss 29. september 2007.

Steen, Anita Ihle
Lokalpolitikere i Innlandet
Personer fra Ringsaker kommune
Alumni fra Høgskolen i Hedmark
Ap-ordførere i Innlandet
Herstal

Herstal er en by i Vallonia i Belgia. Kommunen består av fire delkommuner: Herstal, Milmort, Vottem og Liers. Den ligger nær Liège. 

Byen er kjent for å være fødebyen til Karl Martell. Våpenprodusenten FN Herstal holder også til i byen.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Vallonia
Kommuner i provinsen Liège
Apotektekniker

Apotektekniker eller farmasitekniker er en person utdannet i den videregående skolen. Utdanningen gir yrkeskompetanse og tar tre år. Yrkeskompetansen gir grunnlag for autorisasjon som helsepersonell i henhold til helsepersonelloven. 

Utdanningen gir ikke ekspedisjonsrett for reseptpliktige legemidler, men apotekteknikere har andre viktige oppgaver i apoteket.

Historie
Utdanningen ble etablert på 1950-tallet  da det ble nedsatt en komité med 3 medlemmer for å utrede yrkesopplæringen for apotekteknikere. Resultatet av arbeidet ble et brevkurs som ble revidert og utvidet  i 1970 i samarbeid med Norsk Korrespondanseskole.

Den første undervisning på en skole ble satt igang høsten 1964 ved Oslo elementærtekniske skole. Det ble innredet et eget apoteklokale ved skolen som var tegnet av Norges Apotekerforenings inventaravdeling.

Den teoretiske undervisningen varte ett år, og deretter gjennomgikk elevene ett års praktisk opplæring i apotek.

Høsten 1966 fikk de som var ansatt i apotek tilbud om et to-årig deltidsskoletilbud.

Apotekteknikerlinjer ble startet ved Tromsø yrkesskole i 1969, og etter hvert fikk Bergen (Åsane), Gjøvik, Halden, Stavanger og Trondheim apotektekinkerlinjer.

I 1974 ved Lov om videregående opplæring ble det vedtatt av Stortinget at utdanningen skulle bli en del av den videregående skolen, og dette ble satt i kraft i 1976. Utdanningen ble først plassert i gruppen håndverks- og industrifag, men ble senere flyttet til sosial- og helsefag.  Utdanningen har grunnkurs og to videregående kurs.

Fagforeningen Farmasiforbundet organiserer de fleste av landets rundt 4000 apotekteknikere, som den største yrkesgruppen i apotek.

Om yrket
En apotektekniker skal være en profesjonell kundebehandler. Apotekteknikere har en viktig oppgave i å ekspedere legemidler, veilede om trygg og riktig legemiddelbruk, og om behandling og forebygging av lidelser. Apotekteknikere deltar dessuten i laboratoriearbeid og har ofte ansvar for varehåndtering, regnskap, informasjons- og kommunikasjonsteknologi og markedsføring. Apotekteknikere er helsepersonell og for å praktisere i yrket i Norge kreves autorisasjon fra Statens autorisasjonskontor for helsepersonell.

Se også
 Farmasi
 Farmasøyt
 Reseptar

Litteratur
Klevstrand, Rolf: «Farmasøytisk utdannelse i Norge» i Apotekfarmasi gjennom 100 år Oslo 1981 ISBN 82-990739-0-1

Eksterne lenker 
 Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av apotektekniker
 apotektekniker.no – Farmasiforbundets nettsted om utdanningen og yrket
 Farmasiforbundet
 Apotekforeningen

Farmasi
Helsepersonell