alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Electronic System for Travel Authorization

Electronic System for Travel Authorization (ESTA) er et internettbasert system for innreisegodkjennelse til USA.

Statsborgere i mange land, inkludert Norge og mange EU-land, trenger vanligvis ikke visum for innreise til USA. Men fra 12. januar 2009 må de ha godkjenning i forveien for å få gå om bord på fly til USA eller på annen måte komme inn i landet. Dette systemet regnes ikke som et visum, da det ikke følger USAs lov om visum.

Man må søke via internett og betale en avgift på 14 dollar (omtrent 110 NOK) for å få godkjenning for innreise. I søknaden må man svare på spørsmål om narkotikamisbruk, fengselsdommer og lignende. Man kan få hjelp hos reisebyråer, men det må man som oftest betale for. Vanligvis godkjennes søknaden i løpet av noen minutter, men det kan være lengre behandlingstid og man kan få søknaden avslått. I prinsippet kan man søke rett før reisen, sågar på flyplassen, men det anbefales å søke minst tre dager før reisen. Den som tidligere har hatt befatning med amerikanske myndigheter i lignende saker, for eksempel å ha blitt nektet innreise, anbefales å søke tidlig og være forberedt på å måtte søke om normalt visum.

En ESTA-godkjennelse er gyldig i to år, eller så lenge passet er gyldig, og i denne perioden kan man reise inn i USA uten å måtte søke på nytt.

Australia har i flere år hatt et lignende system, Electronic Travel Authority (ETA). Det regnes som et elektronisk visum.

Canada har siden 2016 et slikt system, kalt eTA, Electronic Travel Authority.

Referanser

Eksterne lenker
 
 Offisiell hjemmeside for ESTA (norsk versjon) 

Migrasjon
Sikkerhetsdepartementet (USA)
Jørn-Kr. Jørgensen

Jørn-Kristian Jørgensen (født 1954) er en norsk forfatter, redaktør og informasjonsrådgiver. Jørgensen har publisert flere av bøkene sine på Commentum Forlag, blant annet Mens tiden går (2006) og En form for kjærlighet (2009). 
Jørgensen er fra Oslo.

Jørgensen har siden 1982 vært knyttet til Oslo politidistrikt - først som førstekonsulent, deretter som seniorrådgiver ved distriktets Stab for kommunikasjon. Fra 1986 besvarte han spørsmål om politiet og politiets arbeid i «Politispalten» til Mikke Mus-klubben. Han har skrevet flere bøker om politiet, blant annet «Politinotater 1644-2014» og «Vi hadde andre drømmer» (om Oslo-politiet under 2. verdenskrig). Han har også redigert boken «Sakens sanne sammenheng» om Trondheimspolitiet gjennom tidene, sammen med Jan Algar Selin. Hans to siste bøker er "Trøster og tyrann" - om hovedpolitistasjonen Møllergaten 19 og "Vårt vidunderlige Oslo" om Oslo by - sammen med tegneren Tor Wilthill.

Jørn-Kr. Jørgensen er redaktør for Norsk Politihistorisk Årbok, som utgis av Norsk politihistorisk selskap og for fagbladet «Politipensjonisten».

Siden desember 2019 er Jørgensen fri og uavhengig forfatter med base i Oslo.

Bibliografi
Jørgensen, Jørn-Kr. (red.) 

Jørgensen, Jørn-Kr. (red.) 

Retterstøl, Nils og Jørgensen, Jørn-Kr.: I grenseland - fra en psykiater liv. Cappelen Damm.
Jørgensen, Jørn-Kr.: Guddommelig Kvinnegnist - om Frelsesarmeoberst Othile Tinning og hannes liv. Lunde Forlag.
Jørgensen, Jørn-Kr.: Politinotater - Oslo politidistrikt 270 år. Utgikk av Oslo politidistrikt.
Jørgensen, Jørn-Kr.: Mens tiden går, Commentum Forlag AS.
Jørgensen, Jørn-Kr.: En form for kjærlighet - om psykoanalyse, Commentum Forlag.
Jørgensen, Jørn-Kr.: "Vi hadde andre drømmer" - om Oslo politi under andre verdenskrig. Utgitt av Oslo politidistrikt.
Jørgensen, Jørn-Kr.: Vårt vidunderlige Oslo - med tegninger av Tor Wilthill. Commentum Forlag AS.
Jørgensen, Jørn-Kr.: (2022) "Notater" - selvbiografiske og andre dagsboksblad, Commentum Forlag AS.
Jørgensen, Jørn-Kr.: (2022) "Jeg kan høre en melodi" - om orkestrene og annet i Auschwitz, Birkenau og Buna. Commentum Forlag AS.

Utmerkelser 
Politimedaljen med laurbær - tildelt av Politidirektoratet (2022)

Politimedaljen med to stjerner

Oslo Politiforenings (OPF) Hederstegn

Politiets Pensjonistforbunds (PPF) Hederstegn

Kilder 
 Commentum

Norske forfattere
Fødsler i 1954
Birk (navn)

Birk er et mannsnavn med flere mulige opprinnelser. Det kan være:
 en opprinnelig tysk kortform av mannsnavnet Burkhard, som er dannet av gammelhøytyske burg, «hjelp, redning, beskyttelse», og harti, «hard, sterk». 
 en variant av mannsnavnet Burke, som er dannet av gammelengelske burh, «festning».
 en variant av mannsnavnet Barker.
 en variant av mannsnavnet Birch.

Birk er også et annet norsk ord for bjørk. Merk at det norrøne ordet for bjørk var bjǫrk. Birk brukes også som etternavn.

Utbredelse

|}

Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
 Birk Sproxton (1943–2007), canadisk dikter og forfatter
 Birk Engstrøm (f. 1950), norsk fotballspiller

Annen bruk av navnet
 Birk, rollefigur i Ronja Røverdatter
 Birk sport, en sportsbutikk
 Birk var blant de hundre mest brukte navnene på hunder i Norge i 2014.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Mannsnavn
Bispegata (Trondheim)

Se pekerside for flere forekomster av Bispegata.

Bispegata (1–20) er en gate i Midtbyen i Trondheim som strekker seg vestover fra Kjøpmannsgata langs Nidarosdomen og mot Kalvskinnet og Elvegata. Gaten ble anlagt etter byreguleringsplanen av Johan Caspar de Cicignon fra 1681, og fikk med kongelig approbasjon navnet Østre gate. Gaten gikk under dette navnet helt til 1886, da den fikk sitt nåværende navn på grunnlag av at bispegården lå i tilknytning til Bispegata.

Bygninger og annet langs Bispegata 
 1: Den nye bispegården, oppført i 1955–1956. Arkitekt Helge Thiis.
 2a: Tidligere eiendom for Arnstädtgården, som ble revet i 1902 for å gjøre plass til en utvidelse av Thomas Angells hus.
 4: Thomas Angells hus, aldersboliger for Thomas Angells stiftelse oppført i 1772. Vest for krysset Bispegata/St. Jørgensveita ligger Archidiakoni plass.
 5: Servicebygget til Nidarosdomen.
 7b: Trondheim Kunstmuseum, tidligere eiendom for bygården Halcks palé revet 1852.
 9a: Den gamle bispegården, som nå fungerer som bygning for Trondhjems Kunstforening.
 9b: Norsk Døvemuseum (bildet), tidligere Trondheim offentlige skole for døve bygget i 1855. På folkemunne kalt Rødbygget.
 9c: Birralee International School (Tidligere Kalvskinnet skole, åpnet 1887). Bygningen ble oppført i perioden 1885–1887 i nyrenessanse, tegnet av arkitekt Ole F. Ebbell.
 11: De tidligere militærbygningene Lavetthuset (to bygninger oppført i 1844 og 1858–1860) og Verkstedbygningen (oppført som fengsel i 1849). Disse bygningene fungerer i dag som administrasjon, verksted og kantine for Nidaros domkirkes restaureringsarbeider.
 12–16: E.C. Dahls park, tidligere kalt Madame Tronstads hage.
 20: Adolf Øiens skole, tidligere eiendom for Ridehuset som ble oppført i 1887 og revet i 1963.

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Flickr.com – Bildesøk på Bispegata

Veier i Trondheim
Midtbyen (Trondheim)‎
Kalvskinnet
Posthorn

Posthornet er et signalhorn som tidligere var en del av utstyret til postbøndene. I byene ble posthornet brukt til å varsle postens ankomst og avgang. Ellers skulle postbøndene, som fraktet posten i stafett, blåse i hornet når de nærmet seg skifte. Dette var da et signal til avløseren, neste postbonde, om å gjøre seg klar. På trange veistykker skulle Postens menn «blæse udi Posthornene, at hvo som dem der maatte møde, skulle vide at lade dem Plads til at forbie passere, paa det at posten ey i saamaade skulle hindres eller Opholdes,…».

I Norge ble ikke posthorn tatt i bruk før i 1730. Ellers i Europa kjenner man til bruk av posthorn allerede på 1500-tallet. Trolig var det Wilhelm Resen, amtmann i Lister og Mandals amt, som sto bak forslaget om å ta i bruk posthorn i Norge. I 1730 skrev han til generalpostdirektøren og foreslo at de som fraktet posten fra Kristiansand burde utstyres med posthorn. I kongelig resolusjon av 8. april samme år ble det vedtatt at det skulle bevilges 150 daler til innkjøp av posthorn og skilt til samtlige norske postbønder.

Posthornet er heroldhornets arvtager. Heroldene ble ansvarlig for å lese opp kongelige proklamasjoner på torg og kirketrapp.

Kongen eller fyrsten bestemte i en sak, og herolden gikk da til byen, blåste i hornet, og leste opp kongens befaling. Ofte ble en skriftlig versjon slått opp på kirkedøren. Heroldene (opprinnelig hæreldste) var hærlederens sekretær og stedfortreder. Heroldene fikk oppdraget å føre riddernes navn og våpen ved ridderturneringer, og rope ut deltagere og vinnere.

Et posthorn har også reddet liv. I begynnelsen av januar 1903 ble postføreren Gunnar Turtveit tatt av et snøras i Seljestadjuvet mens han var på vei med posten mellom Odda og Røldal. Turtveit ble begravd under flere meter med snø, men ved hjelp av posthornet sitt klarte han etter 56 timer å grave seg ut. Postmuseet på Lillehammer har en stor samling posthorn, og Turtveits horn befinner seg i denne. Dessverre er det ikke mulig å skille dette hornet fra de andre hornene museet besitter.

Posthornet har vært motiv eller delmotiv på flere frimerker og frimerkeserier i flere land. Posten i Norge kan imidlertid skilte med at posthornserien for odde- og småbeløp er den lengstlevende frimerkeserien med samme motiv i verden, siden den har eksistert nesten uendret i over hundre år.

Hornet har dessuten vært en del av logoene til flere lands postetater, og kan fortsatt gjenkjennes i stilisert form på Postens saker.

Referanser

Naturhorn
Postombæring
Hans Olav Myhre

Hans Olav Myhre (født 19. oktober 1939 i Grimstad) er en norsk medisiner og professor i kirurgi.

Myhre er dr. med. og har sin medisinske utdannelse fra Norge og USA. I 1982 ble han professor i kirurgi ved Det medisinske fakultet, ved det daværende Universitetet i Trondheim, det senere Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. Han har også arbeidet som lege ved St. Olavs hospital og har arbeidet spesielt med karkirurgi.

Kongen utnevnte i 2005 Myhre til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for hans innsats innen medisin.» Myhre ble i 2009 tildelt Hjerteprisen av Nasjonalforeningen for folkehelsen. Han fikk i 1979 H.M. Kongens gullmedalje for vitenskapelig arbeid ved Universitetet i Oslo.

Referanser

Eksterne lenker  

Norske medisinprofessorer
Norske kirurger
Professorer ved NTNU
St. Olavs Orden
Personer fra Grimstad kommune
Medlemmer av Norges Tekniske Vitenskapsakademi
Fødsler i 1939
Harald Alfsen

Harald Didrik Alfsen (født 1873, død 24. august 1949) var en norsk ingeniør og forfatter.

Alfsen var utdannet ved Kristiania tekniske skole i 1894. I de følgende år var han ansatt ved Kristiania Monier- og Sementvarefabrik, var deretter byingeniør i Porsgrunn, og deltok i utbyggingen av Skiensfjordens kommunale kraftselskap. Han ble programsekretær ved Porsgrunn kringkaster i 1927. For Universitetet i Oslo var han teknisk leder ved utgravningen av Raknehaugen. Alfsen var en tid lærer ved Oslo tekniske skole og utga da noen lærebøker. Han skrev også romaner, skuespill og barnebøker. I 1899 debuterte han med sciencefiction-boka Jernmennesket, utgitt under psevdonymet Finn Fare.

Bibliografi 
 Teknisk skrift (1945, nyutgitt 1963, 1972, 1977, 1979)
 Oppgaver i praktisk regning 1945 
 Porsgrunns kommunale elektrisitetsverk 1901 -1931 1931 
 Småfortellinger 1926 
 Veslefrikk med fela 1923 
 Betonskibsbygning 1917 
 Jernmennesket 1899

Kilder

Norske ingeniører
Norske science fiction-forfattere
Vårtun Kristne Grunnskole

Vårtun Kristne Oppvekstsenter er en kristent oppvekstsenter som ligger på Nesset i Levanger kommune.

Organisering
Vårtun Kristne Oppvekstsenter (barnehage og grunnskole) eies av Elihu-menigheten i Levanger. Menigheten er en selvstendig frimenighet. Medlemmer til skolestyret utpekes av menighetens ledelse. Administrativ ledelse for skolen er rektor Harry Gilberg, mens barnehagestyrer er Olga Thodesen.

Oppvekstsenteret har blant annet fokus på vekst (V), kunnskap (K) og omsorg (O).

Utdanning i Levanger
Kristne skoler i Norge
Barne- og ungdomsskoler i Trøndelag
Lilly Christensen

Lilly Christensen (født 6. april 1933 i Sveits) er en norsk organisasjonskvinne. Hun er tidligere generalsekretær i Kreftforeningen.

Christensen engasjerte seg i kreftsaken i 1973. Hun ble i 1982 generalsekretær i Kreftforeningen og satt i denne stillingen til 2002. I hennes tid som generalsekretær ble organisasjonen bygget ut til en landsdekkende forening, samtidig som det ble satset på forskning og informasjonsarbeid. Kreftforeningen tok i tiden Christensen var generalsekretær initiativ til foreningen initiativ til masseundersøkelser for å avdekke tilfeller av livmorhalskreft og brystkreft.

Kongen utnevnte i 2004 Christensen til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for samfunnsnyttig virke.»

Referanser 

Norske foreningspersoner
St. Olavs Orden
Fødsler i 1933
Oscar Geier

Oscar Arnold Geier (født 19. august 1882 i Zürich, død 5. november 1942 i New Jersey) var en sveitsisk sportsutøver som deltok i de olympiske leker 1932 i Lake Placid og 1936 i Garmisch-Partenkirchen.

Capadrutt vant en olympisk sølvmedalje i bobsleigh i Vinter-OL 1932 i Lake Placid. Sammen med Reto Capadrutt kom han på andreplass i toerbob bak Curtis Stevens og Hubert Stevens fra USA.

OL-medaljer 
 1932  Lake Placid -  Sølv i bobsleigh, toerbob  Sveits

Eksterne lenker 
 

Sveitsiske bobkjørere
Olympiske sølvmedaljevinnere for Sveits
Medaljevinnere under Vinter-OL 1932
Bobkjørere under Vinter-OL 1932
Deltakere for Sveits under Vinter-OL 1932
Personer fra Zürich
Fødsler i 1882
Dødsfall i 1942
Olympiske medaljevinnere i bobsleigh
Christie’s

Christie's er et av verdens ledende auksjonshus. Grunnleggeren James Christie gjennomførte den første auksjonen 5. desember 1766 i London i Storbritannia. Hovedkontoret ligger på King Street i London, hvor de har holdt hus siden 1823. I tillegg har Christie's 85 kontorer i 43 land over hele verden, blant annet i New York, Los Angeles, Paris, Genève, Amsterdam, Moskva, Wien, Buenos Aires, Berlin, Roma, Milano, Hongkong, Bangkok, Tel Aviv, Dubai og Mexico by. I 1995 ble Christie's det første internasjonale auksjonshuset som auksjonerte bort kunstgjenstander i Beijing.

Eksterne lenker
 
 Christie’s Education
 Christie's Great Estates

Etableringer i 1766
Markeder
6
Trygve Andersen

Trygve Andersen (født 10. juli 1934 i Bergen) er en norsk fotballspiller (midtbanespiller). Han fikk 27 landskamper for Norge. 

Andersen vant hovedserien i 1961–62 og 1. divisjon i 1963 som kaptein for Brann. Hans ungdomsklubb var Årstad.

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Fotballspillere for SK Brann
Personer fra Bergen kommune
BlackBerry Limited

BlackBerry Limited er et kanadisk multinasjonalt selskap som spesialiserer seg på bedriftsprogramvare og tingenes internett (IoT) fra Ontario i Canada. BlackBerry Limited har over 4000 ansatte i Canada, Europa, USA og Asia. BlackBerry Limited er notert på Toronto Stock Exchange (TSX: BB) i Canada, og NYSE-børsen (NYSE: BB) i USA.

Eksterne lenker
 

Mobiltelefonprodusenter
Canadiske selskaper
Erik Holmberg

Erik Holmberg (født 23. mai 1922 i Fredrikstad, død 18. september 1998 samme sted) var en norsk fotballspiller (forsvarsspiller). Han fikk 27 landskamper for Norge fra 1946. 

Holmberg spilte hele karrieren for Fredrikstad (FFK) og vant NM i 1950 og vant hovedserien 1948–49, 1950–51, 1951–52 og 1953–54.

Etter endt karriere tok Holmberg over som trener for FFK i 1956-1957 og vant både cup og serie i sitt første år. Han var trener i ytterligere to sesonger. I 1962 tok han over som trener etter at klubbens østerrikske trener Ferdinand Schaffer trakk seg midt i sesongen. I 1965 steppet han inn som trener etter at den engelske treneren Frank Soo gikk av. I årene 1966-68 var Holmberg trener for Østsiden IL.

Eksterne lenker 
 
 Erik Holmberg på supporter.net
  Erik Holmberg på Eu-Football.info

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Norske fotballtrenere
Norgesmestere i fotball
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1952
Fotballspillere under Sommer-OL 1952
Fotballspillere for Fredrikstad FK
Fotballtrenere for Fredrikstad FK
Personer fra Fredrikstad kommune
Fødsler i 1922
Dødsfall i 1998
Spartakiade

Spartakiader var store sportsarrangementer som Sovjetunionen lanserte som et konkurrerende alternativ til De olympiske leker. Hensikten var at de skulle være et symbol for proletarisk internasjonalisme. Konkurransene var opprinnelig internasjonale, men ble fra 1950-tallet begrenset til folk i Østblokken.

Historikk 
Den første vinterspartakiaden ble arrangert i fra 17. til 27. februar 1928 i Oslo med deltagelse fra Sovjetunionen (89 deltagere), Sverige (26), Tyskland (3), Finland (5), Tsjekkoslovakia (5) og Norge (400), i alt over 500 deltagere. Spartakiaden omfattet skøyte- og skiløp, bryting og boksing, samt bandy og var det største idrettsstevne som så langt var holdt i Norge. Den første sommerspartakiaden ble avholdt i august samme år i Moskva. 

Betegnelsen spartakiade likner olympiade og henviser dessuten til Spartakus' store slaveopprør i det gamle Roma – de undertryktes opprør mot sine herrer. Foreninger for arbeideridrett ble gjerne kalt Spartakusforeninger.

Sommerleker 
 1928 – Moskva
 1931 – Berlin
 1935 – Moskva (avlyst)
 1937 – Antwerpen

Vinterleker 
 1928 – Oslo
 1936 - Oslo

Nasjonale arrangementer 

Sovjetunionen tilsluttet seg til slutt den internasjonale olympiske bevegelse og deltok for første gang i de olympiske sommerleker 1952 i Helsingfors. Deretter har nasjonale spartakiader på forskjellige nivåer blitt anordet i Sovjetunionen på såvel lokalt nivå som for hele unionen (også med deltagelse fra andre land). Spartakiader ble også arrangert i andre kommunistiske land. Det ble også arrangert særskilte spartakiader for ungdommer.

I Sovjetunionen 
Sommer:  1956, 1959, 1963, 1967, 1971, 1975, 1979, 1983, 1986, 1991
Vinter: 1962, 1966, 1974, 1978, 1982, 1986, 1990

Det var i tillegg en spartakiade for ungdom og en for fagforeningsmedlemmer (партакиада профсоюзов)

I Tsjekkoslovakia 
I Tsjekkoslovakia var spartakiadene store turnarrangementer med synkroniserte turnoppvisninger som ble avholdt på det store Strahov stadion i Praha hvert femte år, og som inngikk i den kommunistiske propaganda om det nye styresettets fortreffelighet. Det første arrangementet med dette navn ble avholdt allerede i 1921, lenge før kommunistene styrte landet, og initiativtakeren den gang, Jiří Chaloupecký, anses som den som har skapt uttrykket Spartakiade.

I Albania 
Tilsvarende store turnarrangementer kalt spartakiader ble også holdt i det kommunistisk styrte Albania i 1959, 1969, 1974, 1979, 1984 og 1989.

I Øst-Tyskland 
I Øst-Tyskland ble det arrangert Kinder- und Jugendspartakiade («barne- og ungdomsspartakiade») fra 1964

Etter kommunismens fall i Øst-Europa 
Også i den postsovjetiske tid har spartakiadenavnet overlevd; det benyttes om visse sportsarrangementer i Russland, Kasakhstan, Ukraina, Usbekistan og Hviterussland.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Multisportkonkurranser
Sportsarrangementer i Sovjetunionen
Arbeidermesterskap
Drammen (tettsted)

Drammen tettsted er nå det nest største tettstedet i Viken. Tettstedet Drammen har vokst fram med byen Drammen som tyngdepunkt, og strekker seg fra Asker kommune i øst til Øvre Eiker i vest. Tettstedet er Norges femte største, og avstanden er kort til Oslo, landets største tettsted. I 2011 passerte folketallet i tettstedet Drammen 100 000. Tettstedet ligger i Viken fylke, men strekker seg i sør inn i Vestfold og Telemark fylke.

Tidligere selvstendige tettsteder innenfor Drammen tettsted er, foruten Drammen by, Mjøndalen, Hokksund, Lierbyen og Skoger.

Siste utvidelse er de tidligere tettstedene Lierbyen i Lier og Skoger som strekker seg inn i bygda Sande i Holmestrand kommune i Vestfold. Denne utvidelsen ble gjeldende fra 2014 og ga tettstedet Drammen en ekstra vekst på om lag 6000 personer.

Kommuner
Folketall for tettstedet Drammen

per 1. januar . 
 totalt, hvorav
 fra Drammen kommune
 fra Lier
 fra Øvre Eiker
 fra Asker
 fra Holmestrand

Tettstedsbebyggelsen strekker seg hovedsakelig i en øst-vest-retning langs Drammenselva (se kartet til høyre). Dette har bl.a. medført at det er kun kommuner fra dette tettstedet, samt  Kongsberg som regnes som Buskerudbyen.

Nærliggende tettsteder

Andre tettsteder i Drammen kommune 

 Konnerud med 10 314 innbyggere
 Nesbygda med 1 031 innbyggere
 Svelvik med 3 953 innbyggere
 Berger med 1 100 innbyggere

Andre  nærliggende 

 Tettstedet Oslo ligger kun 6 km øst for tettstedet Drammens østligste punkt. Mellom disse tettstedene ligger tettstedet Røyken, men dette står ikke i fare for å bli slukt av tettstedet Drammen med det første.
 Tettstedet Tranby ligger i Lier kommune.
 Vestfossen i Øvre Eiker ligger sør for tettstedets vestligste punkt, men også dette på «trygg» avstand.

Lierbyen og Skoger ble regnet som egne tettsteder frem til 2014, men ble da «slukt» av Drammen, etter SSBs oppdaterte prosedyrer for avgrensing av tettsteder.

Se også
 Liste over Norges største tettsteder

Referanser

Eksterne lenker 
 Kart fra SSB over Buskerud fylke

Tettsteder i Viken
Bosetninger i Drammen
Bosetninger i Øvre Eiker
Bosetninger i Lier
Bosetninger i Asker
Bosetninger i Holmestrand
Thomas Kvam

Thomas Kvam (født 29. mai 1972) er billedkunstner og forfatter født og oppvokst i Norge. 
Kvam er utdannet billedkunstner fra Statens Kunstakademi i Oslo (1996–2000) og tok sin mastergrad i kunst ved Goldmith College, London, England (1998–1999) 

Kvams arbeid kan deles inn i to perioder. Frem til 2004 arbeidet han med robot, video og lydinstallasjoner som fikk internasjonal oppmerksomhet. Disse prosjektene ble vist i Island, Frankrike, Slovenia, Hellas, England samt Kroatia, i tillegg til en rekke utstillinger i Norge. I senere år har Kvams animasjonsfilmer hvor politisk satire utgjør kjernepunktet, vært et av hans tydeligste bidrag på den internasjonale kunstscenen. Hans første animasjonsfilm «Eurobeing» (2006) er innkjøpt av Pompidousenteret i  Paris.      

Siden 2010 har Kvam drevet forlaget: Office for Contemporary Anarchy. Første utgivelse var boken Emokonspetualisme (2010), deretter Rantaology (2011) samt den kontroversielle bokutgivelsen med sensurerte krigsfotografier tatt av amerikanske soldater i Irak og Afghanistan, nowthatsfuckedup/Krieg dem Kriege. (2011) 

Kvam er  deltager i Stipendprogrammet for kunstnerisk utviklingsarbeid.
Han stiller ut internasjonalt og er aktiv innen video og eksperimentell kunst.

Bibliografi 
Roman: Homo Sacco, Cappelen Dam, 2017, ISBN 9788202547769

Utgivelser på eget forlag 
 Emokonseptualisme, Røed & Kvam, Thomas Kvam (red.), Kjetil Røed (red.) 2010. ISBN 9788299829106
 Rantology, Eric Harris & Dylan Klebold, Thomas Kvam (red.), Erik Foynland (red.) 2011.  ISBN 9788299829113
 nowthatsfuckedup/Krieg dem Kriege, Thomas Kvam (red.) 2011.  ISBN 9788299829120
 En gjennomsnittlige bestselger, konseptuell roman, Thomas Kvam, 2009

Artikler og essayistikk 
 Gruppe 12, Skjønnlitterær antologi. 2012. Karin Nygård (red.) Kolon Forlag, ISBN 978-82-05-42210-0
 En antologi: Krig og fred, Møllebyen Litteraturfestival 2011.  ISBN 9788299859707

Referanser 
Noter

Litteratur

Norsk kunsthistorie, bilde og skulptur frå vikingtida til i dag. Gunnar Danbolt, Samlaget, 2009. ISBN 9788252174359

Eksterne lenker 
 Hjemmeside 
 Norsk deltager i Beijing 
 Anmeldelse av videoverket Eurobeing i Frieze
 Anmeldelse av videoverket Eurobeing, kunstkritikk.no 
 Intervju med Thomas Kvam i Billedkunst Besøkt 13. mai 2014

Norske billedkunstnere
Fødsler i 1972
Thung Na-demningen

(Tha) Thung Na-demningen er en demning av betong i elva  Khwae Yai («Kwai») i provinsen Kanchanaburi i det vestre Thailand, ved tettstedet Chong Sadao 150 km vest for Bangkok. Vassdraget som her demmes opp er Mae Klong, og anlegget ligger i nedre del av tilførselselva Khawe Yai. Om lag 35 km lengre oppe i elva ligger Si Nakharin vannkraftverk og Erawan nasjonalpark. 

Anlegget er en kombinert steinfyllingsdam og betong gravitasjonsdam, som er 30 meter høy og 840 meter lang og sto ferdig i 1981. Installert vannkrafteffekt er kun 38 MW med årsproduksjon 165 GWh, grunnet det beskjedne vannfallet på bare ca. 20 meter. Hovedbruken av reguleringen er irrigasjon og vannkraft, og reservoaret demmer opp inntil 55 mill. m³ vannmasser.

Eksterne lenker 
 
 Kanchanaburi-universitetet, Department of Irrigation Engineering  – «Tha Thung Na Dam».

Demninger i Thailand
Vannkraftverk i Thailand