alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Toralf Engan

Toralf Engan (født 1. oktober 1936 i Meldal) er en norsk tidligere skihopper og hopptrener. Han vokste opp på Hølonda og var medlem av idrettslaget Leik mens han var aktiv idrettsutøver. I første halvdel av 1960-årene var han i verdenseliten. 

Engan var kjent som en fremragende stilhopper, og høstet mange internasjonale triumfer, blant annet VM-gull, OL-gull og seier i hoppuka. I 1962 ble han tildelt Morgenbladets gullmedalje, Holmenkollmedaljen og Olavstatuetten, og norske sportsjournalister kåret ham til Årets idrettsnavn. Han har også mottatt trøndersk skisports høyeste utmerkelse, Gråkallmedaljen.

I 1962/1963 vant han den tysk-østerrikske hoppuka sammenlagt, med tre rennseire.

Mesterskapsmedaljer

Se også
 Liste over norske idrettspersoner på sokkel

Litteratur

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske skihoppere
Norske skihopptrenere
Olympiske mestere for Norge
Olympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Verdensmestere i skihopping
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1964
Skihoppere under Vinter-OL 1964
Medaljevinnere under Vinter-OL 1964
Vinnere av Holmenkollmedaljen
Vinnere av Fearnleys olympiske ærespris
Norgesmestere i skihopp
Personer fra Melhus kommune
Fødsler i 1936
Hølonda
Personer fra Meldal kommune
Nanometer

Nanometer er en avledet SI-enhet for avstand. 
En nanometer er lik 10−9 meter (en milliarddels meter).
Symbolet for nanometer er nm.

Nanometer brukes for å måle ulike materialer helt nede på atomært nivå. Atomet med minst størrelse, heliumatomer, har en diameter på 0,14 nanometer. Et DNA-molekyl har en diameter på 2 nanometer. Dessuten er nanometer egnet som enhet for måling av bølgelengder av synlig lys, ultrafiolett stråling, gammastråler og annet. Synlig lys har en bølgelengde på litt under 400 til omkring 700 nm.

Halvlederkretser til bruk i datamaskiner kan konstrueres med detaljer i størrelse ned til rundt 5 nm.

Nanoteknologi er materialer og systemer basert på fenomener og prosesser som foregår på nanometerskala. Ofte brukes «nano» som forstavelse for å skape nyord for alle slags teknologier som studeres på nanometerskala. 

1 nanometer er lik:
 10−9 meter, m
 10−6 millimeter, mm
 0,001 mikrometer, µm
 10 ångstrøm, Å 
 1 000 picometer, pm

Og motsatt:
 1 meter = 109 nanometer
 1 millimeter = 106 nanometer
 1 mikrometer = 1000 nanometer
 1 ångstrøm = 0,1 nanometer
 1 picometer = 0,001 nanometer

Referanser  

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter

cs:Metr#Nanometr
Picometer

Picometer er en avledet SI-enhet for avstand.
En picometer er lik 10−12 meter.
Symbolet for picometer er pm.

Picometer brukes ofte til måling av avstander på atomnivå.
Atomdiametre er i området ~30 til 600 pm.

1 picometer er lik:
10−12 meter
1 000 femtometer
0,01 ångstrøm
0,001 nanometer

Og motsatt:
 1 femtometer = 0,001 picometer
 1 ångstrøm = 100 picometer
 1 nanometer = 1000 picometer

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter
Teodolitt

En teodolitt er en siktekikkert for nøyaktig måling av vinkler i horisontal- og vertikalplan. Teodolitter anvendes i landmåling, geodesi m.m. De fleste modeller har i dag også integrert avstandsmåler, såkalte Electronic Distance Meter (EDM). Disse modellene, såkalte totalstasjoner, har også muligheten til å lagre data for videre behandling i et GIS eller CAD-program.

En spesiell variant, orografen ble utviklet som kikkertsikte for kystartilleriet.

Geodesi
Måleinstrumenter
Gisle Hannemyr

Gisle Hannemyr (født 3. juli 1953 i Hammerfest) er en norsk forsker, gründer og kommentator innen informatikk, især om Internett. 

Hannemyr er ansatt ved Institutt for Informatikk ved Universitetet i Oslo som forsker og lektor, der han særlig arbeider med bruk og design av Internett-baserte tjenester, og var medlem av regjeringens personvernkommisjon 2007-2009.

Han er også brukt som meddommer og sakkyndig vitne i rettssaker.

Utdannelse 
Hannemyr er utdannet B.Sc. i Computer Science fra University of Manchester.

Oslonett 
Sammen med flere andre startet Hannemyf Oslonett i desember 1991. Oslonett ble senere kjøpt opp av mediehuset Schibsted og ble først til Schibsted Nett, deretter – gjennom en fusjon med Telenor Online – ble det Scandinavia Online (Sol).  Gjennom arbeidet i Oslonett bidro han til å gjøre Internett tilgjengelig for folk flest i Norge. Oslonetts sider fra Lillehammer-OL er innlemmet i Nasjonalbibliotekets og Nasjonalmuseets samlinger.

Priser (utvalg) 
Hannemyr har fått mange priser, blant annet «10-Årets Internettperson 1993–2003», og «Rosing-akademiets Hederspris 2002».

Bibliografi 
 1990: Åpne systemer, Den norske Dataforening – redaktør
 1992: Åpne systemer. Teknologi, strategi og praksis Universitetsforlaget
 1994: Bruk Internet!, Prentice-Hall – medforfatter: Peter Kent
 1995: Internett for Windows, Prentice-Hall
 1995: BIT – Bruk Informasjonsteknologi, Cappelen – medforfattere: Maus, Sugar og Skagestein
 2005: Hva er Internett ; artikkel i Universitetsforlaget serie Hva er
 2009: Sammensatte tekster, Cappelen Akademisk – medforfattere: Liestøl og Fagerjord

Familie 
Gisle Hannemyr er bror av teatermannen Trond Hannemyr, som var en av stifterne av Grenland friteater og senere av Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival.

Referanser

Eksterne lenker 
 Universitetet i Oslo – Hannemyrs hjemmeside
 Intervju i "Ekko" om Internett i Norge, NRK radio

Norske sakprosaforfattere
Norske informatikere
Nordmenn i databransjen
Personer fra Hammerfest kommune
Vitenskapelig ansatte ved Universitetet i Oslo
Oslonett

Oslonett var et firma som tilbød privatpersoner og småbedrifter Internett-tilgang ved hjelp av oppringt samband mot en UNIX-maskin og terminalemulering på PC på 1990-tallet.  Selskapet tilbød også diverse web-tjenester. Firmaet ble stiftet 12. desember 1991, og omfattet 16 gründere fra Institutt for Informatikk ved Universitetet i Oslo. 

Oslonett ble stiftet 12 desember 1991 i et pizzamøte i Institutt for informatikks møterom 3B i Informatikkbygningen i Gaustadbekkdalen.  Kjell Øystein Arisland inviterte 15 andre som ble deleiere ved å investere 5000kr og et månedsverk det kommende året. Blant de inviterte var blant annet Gisle Hannemyr, Tore Solvar Karlsen, Steinar Kjærnsrød,  Yngvar Berg, Hans Petter Holen, Arne Kinnebergbraaten, Leif Arne Neset, Sigbjørn Næss, Otto Milvang og  Tor Sverre Lande
 

Oslonett var Norges første tilbyder av Internett-tjenester utenfor akademia. Tidlig på 1990-tallet leverte selskapet privatpersoner og selskaper Internett-aksess og SMTP-basert e-post over oppringte og faste linjer. Før det fantes støtte for TCP/IP og SMTP i de operativsystemene fra Microsoft og Apple som var i vanlig bruk på 1990-tallet leverte selskapet den nødvendige tilleggsprogramvare. Denne var til dels basert på fri programvare, dels på egenutviklet kode. 

Oslonett startet tidlig med webtjenester, og satte opp Norges første åpne webserver utenfor de akademiske miljøene i 1993. Tjenesten kjørte på en webserver, «Plexus», skrevet i Perl, og var modifisert en god del av Oslonetts Gisle Aas. Den tilbød abonnenter i osloområdet oppringt, modembasert internett-tilknytning. Det ble også holdt kurs for næringslivet i samarbeid med Næringsakademiet, og selskapet instruerte mange bedrifter i hvordan internett-kommunikasjon basert på TCP/IP kunne erstatte mange eldre og tunge programvareprosesser.

Under vinter-OL på Lillehammer i 1994 ble – for første gang i historien – resultatene fortløpende lagt ut på web av Oslonett. I 1995 unnfanget Oslonett tjenesten Kvasir, og samme år ble Oslonett kjøpt opp av Schibsted. Det kommende året bygde miljøet opp Schibsteds internettilbud SN Horisont, og i 1997, etter at Telenor kjøpte alle Schibsted Netts abbonenter,  ble dette slått sammen med Telenors internettsatsing til selskapet Scandinavia Online (SOL). 

Andre selskaper som har sitt opphav i gründermiljøet bak Oslonett, omfatter Basefarm, SOL, Telenor Online, Intervett, Infostream, Manamind og TraceTracker.

Høsten 2014 ble Oslonetts gamle nettsider innlemmet i Norges dokumentarv, som det første digitale dokument noensinne.

Kjente tjenester fra Oslonett 
Norges første kommersielle webserver i 1993.
Norges første produsent av Internett-relaterte kurs.
Søkemotoren Kvasir.
Lærte Norge å surfe under programmet Rondo på NRK i 1995.
Live-resultater fra OL på Lillehammer i 1994.
Første til å tilby Internett over TV-kabel.
Utviklet den første utgaven av Gule Sider på Internett.

Referanser

Eksterne lenker 
 Oslonett

Norske teleselskaper
Tidligere norske selskaper
Selskaper etablert i 1991
Norges dokumentarv
Norske nettsteder
Lars Berger

Lars Berger (født 1. mai 1979 i Levanger) er en norsk tidligere skiskytter og langrennsløper. Han satset primært på skiskyting, men hadde også svært gode resultater fra fristilsløp i langrenn, blant annet NM-gull på 30 km, VM-gull på 15 km, samt VM-gull og OL-sølv på stafett. I 2014 tok han VM-gull 15 km i langrenn i militært VM i Sodankylä, Finland. Han representerte Dombås IL i skiskyting og Byåsen IL i langrenn. Han er bror til skiskytteren Tora Berger.

Berger er den eneste aktive skiskytteren som har vunnet en VM-tittel i langrenn. 10. mars 2007 ble han tildelt Egebergs Ærespris for sine prestasjoner i skiskyting og langrenn.

Han vant syv individuelle renn i verdenscupen, tre av dem i sesongen 2003/04, to i sesongen 2008/09, på sprintene i Hochfilzen og Vancouver. I Hochfilzen skjøt han to fulle hus, for første gang som seniorutøver, og vant løpet med over et halvt minutt foran Alexander Os og Dmitrij Jarosjenko. Verdenscupseieren i sesongen 2010/11 kom på 10 km sprint i Ruhpolding den 14. januar 2011. VM i Nove Mesto 2013 gikk uten at Berger sto på deltakerlista, men på NM-sprinten, 10 km på Dombås i 2013, tok han et overraskende gull.

Berger deltok i sine første olympiske vinterleker i Vinter-OL 2010 i Vancouver. Her var han tatt ut både i skiskyting og langrenn. I skiskytingens sprint kom han på 46.-plass, og i den påfølgende jaktstarten gikk han seg opp til 23.-plass. Lars Berger gikk den tredje etappen i 4 × 10 km stafett i langrenn og vant sølv med det norske laget. I tillegg til Berger bestod stafettlaget av Martin Johnsrud Sundby (1. etappe), Odd-Bjørn Hjelmeset (2. etappe) og Petter Northug (4. etappe).

Berger la opp i 2015 på grunn av vedvarende kneproblemer og begynte i stedet som landslagstrener for syns- og bevegelseshemmede i skiskyting og langrenn.

Verdenscupseire

Meritter som skiskytter 
 VM 2009: Gull på 4 × 7,5 km stafett
 VM 2009: Sølv på 10 km sprint
 VM 2007: Sølv på 4 × 7,5 km stafett
 VM 2004: Sølv på 15 km fellesstart, sølv på 4 × 7,5 km stafett
 NM 2013: Gull på 10 km
 NM 2004: Gull på 10 km og jaktstart
 NM 2003: Gull på 20 km

Meritter som langrennsløper 
 OL 2010: Sølv på 4 × 10 km stafett
 VM 2007: Gull på 15 km fri teknikk og 4 × 10 km stafett
 VM 2005: Gull på stafett, 4.-plass på 15 km fri teknikk
 NM 2003: Gull på 30 km

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske skiskyttere
Norske langrennsløpere
Verdensmestere i skiskyting
Verdensmestere i langrenn
Olympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Vinnere av Egebergs Ærespris
Norgesmestere i skiskyting
Deltakere under Ski-VM 2005
Deltakere under Ski-VM 2007
Medaljevinnere under Vinter-OL 2010
Deltakere for Norge under Vinter-OL 2010
Langrennsløpere under Vinter-OL 2010
Skiskyttere under Vinter-OL 2010
Norgesmestere i langrenn
Mesternes Mester-deltakere
Personer fra Levanger kommune
Personer fra Lesja kommune
Kongepokalvinnere i skiskyting
Olympiske medaljevinnere i langrenn
Deltakere under VM i skiskyting 2004
Deltakere under VM i skiskyting 2005
Deltakere under VM i skiskyting 2006
Deltakere under VM i skiskyting 2007
Deltakere under VM i skiskyting 2009
Deltakere under VM i skiskyting 2011
Deltakere under VM i skiskyting 2012
Beatus Rhenanus

Beatus Rhenanus (latinisert fra det tyske Beat Rinauer eller Rinower) (født den 22. august 1485 i Schlettstadt i Elsass i Tyskland, død den 20. juli 1547 i Strassburg) var en tysk humanist. Han er også kjent som Beatus Bild.

Han studerte i Paris fra 1503 til 1507 og gikk deretter i boktrykkerlære. Fra 1511 stod han i nær kontakt med humanisten Erasmus av Rotterdam. Som filolog redigerte Beatus Rhenanus verker av Kirkefedrene og fra antikkens klassikere. Han var også virksom som boktrykker, redaktør og historiker.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Humanister
Tyske historikere
Tyske filologer
Personer fra Selestat
Steffen Tangstad

Steffen Tangstad (født 22. juni 1959 i Tønsberg) er en tidligere proffbokser. Han hadde 24 seire, 2 tap, 2 uavgjort og 14 knockouts.

Tangstad vant tittelen EBU Heavyweight før han la opp i 1986. Han er den eneste nordmann som har bokset tittelkamp i tungvektsboksing. Det skjedde 6. september 1986, da Tangstad møtte Michael Spinks til kamp om IBF-tittelen i Las Vegas. Tangstad ble slått på teknisk knockout i fjerde runde.

I 2006 deltok Tangstad i underholdningsserien Skal vi danse på TV 2, der han danset med Ingrid Beate Thomson.

I 2008 var han foredragsholder med motivasjonsforedraget «Tangstad vs. Tangstad», om kampen mot seg selv og om drømmen om å bli verdensmester.

I oktober 2018 ble det kjent at Tangstad var rammet av nervesykdommen polynevropati. Sykdommen skal ikke skyldes Tangstads boksekarriere. I mars 2019 ble han innlagt på sykehus for å få amputert det venstre benet fra kneet og ned. Det skal ikke være noe fare for at han må amputere det andre benet.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Norske boksere
Skal vi danse-deltakere
Personer fra Tønsberg kommune
Tungvektsboksere
Kongepokalvinnere i boksing
Femtometer

Femtometer er en avledet SI-enhet for måling av avstand.
Den er lik 10−15 meter.
Symbolet for femtometer er fm.

Femtometer brukes ofte til måling av diameteren til atomkjerner.
Diameteren til en atomkjerne er opptil omtrent 15 fm.
Nøytroner og protoner har en diameter på omtrent 2,5 fm.
I terminologien som brukes i partikkelfysikk kalles en femtometer ofte
en 1 fermi (med samme symbol), etter fysikeren Enrico Fermi.

1 femtometer er lik:
10−15 meter
1 000 attometer
0,001 picometer

Og motsatt:
 1 attometer = 0,001 femtometer
 1 picometer = 1000 femtometer

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter

ru:Фемтометр
Attometer

Attometer er en avledet SI-enhet for avstand.
En attometer er lik 10−18 meter.
Symbolet for attometer er am.

1 attometer er lik:
10−18 meter
1 000 zeptometer
0,001 femtometer

Og motsatt:
 1 zeptometer = 0,001 attometer
 1 femtometer = 1000 attometer

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter

en:Metre#SI prefixed forms of metre
nl:Attometer
zh:阿米
Zeptometer

Zeptometer er en avledet SI-enhet for avstand.
En zeptometer er lik 10−21 meter.
Symbolet for zeptometer er zm.

1 zeptometer er lik:
10−21 meter
1 000 yoctometer
0,001 attometer

Og motsatt:
 1 yoctometer = 0,001 zeptometer
 1 attometer = 1000 zeptometer

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter

en:Metre#SI_prefixed_forms_of_metre
nl:Zeptometer
Yoktometer

Yoktometer er en SI-enhet for måling av avstand.
En yoktometer er lik 10−24 meter.
Symbolet for yoktometer er ym.

1 yoktometer er lik:
10−24 meter
0,001 zeptometer

Og motsatt:
1 zeptometer = 1000 yoktometer

 

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter

nl:Yoctometer
Mikrometer

Mikrometer er en avledet SI-enhet for avstand.
En mikrometer er lik 10−6 meter.
Symbolet for mikrometer er µm.

Symbolet µ (Unicode-tegn U+00B5; HTML &micro;) er mikro-tegnet.
Tegnet har vanligvis ASCII code 230. På en vanlig PC holdes "alt" inne mens 230 tastes på talltastaturet, eller Alt Gr + M.
Det er avledet fra den greske bokstaven μ (my).
Symbolet «um» er av og til brukt, når µ (SI-prefikset)
og μ (den greske bokstaven) ikke er tilgjengelig,
som for eksempel på en skrivemaskin.

Mikrometer er en vanlig enhet for måling av bølgelengder av infrarød stråling.
Mikrometer er også måleenheten på malingstykkelsen i sammenheng med overflatebehandling.

Enkelte mennesker, særlig innenfor astronomi og halvlederteknologi,
bruker det gamle navnet mikron og/eller bare symbolet µ,
i stedet for µm, men slik bruk er frarådet.

1 mikrometer er lik:
10−6 meter
1 000 nanometer
0,001 millimeter

Og motsatt:
 1 nanometer = 0,001 mikrometer
 1 millimeter = 1000 mikrometer

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter

he:תחיליות במערכת היחידות הבינלאומית#מיקרו
Millimeter

Millimeter er en avledet SI-enhet for avstand.
En millimeter er lik 10−3 meter,
en tusendels meter.
Symbolet for millimeter er mm.

Millimeter brukes ofte, blant annet til måling av nedbør.

1 millimeter er lik:
1 000 mikrometer
0,1 centimeter
0,01 desimeter
0,001 meter

Og motsatt:
 1 mikrometer = 0,001 millimeter
 1 centimeter = 10 millimeter
 1 desimeter = 100 millimeter
 1 meter = 1000 millimeter

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter
Centimeter

Centimeter er en avledet SI-enhet for avstand.
En centimeter er lik 10−2 meter,
en hundredels meter.
Symbolet for centimeter er cm.

Centimeter er en av grunnenhetene i CGS-systemet (centimenter gram sekund-systemet) som ble erstattet av SI-systemet.

Anvendelse
Innen vitenskapelige sammenhenger foretrekker man ofte å holde seg til SI-prefikser som indikerer potenser delelig på 3. Eksempler på slike lengdemål er mikrometer (10-6), millimeter (10-3), meter (100), kilometer (103) og megameter (106).

I dagligtalen blir centimeter imidlertid mye brukt, fordi det ligger i en høvelig størrelsesorden for mange hverdagslige formål hvor man ikke bruker forstørrelse eller skalamodeller.

Konvertering
1 centimeter er lik:
10 millimeter
0,1 desimeter
0,01 meter

Og motsatt:
 1 millimeter = 0,1 centimeter
 1 desimeter = 10 centimeter
 1 meter = 100 centimeter

Eksempler
 1 cm - 0,39 tommer
 1 cm - tilnærmet bredde av en gjennomsnittlig fingernegl
 1,5 cm - lengden av en typisk nordnorsk mygg
 2 cm - tilnærmet bredde av et voksent menneskes finger
 2,54 cm - 1 tomme
 3,1 cm - 1 attoparsec (10−18 parsec)
 3,5 cm - en standardbredde på fotografisk film
 4,3 cm - minimum diameter av en golfball
 7,3-7,5 cm - diameter av en baseball
 8,6 cm × 5,4 cm - dimensjonene til et typisk kredittkort

Referanser 

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter
CGS-systemet
Desimeter

Desimeter er en avledet SI-enhet for avstand.
En desimeter er lik 1/10 meter,
en tidels meter.
Symbolet for desimeter er dm.

Desimeter er en noe brukt måleenhet, men den brukes mindre enn meter og centimeter.
En kubikkdesimeter er et mål på volum som er lik en liter.

1 desimeter er lik:
100 millimeter
10 centimeter
0,1 meter

Og motsatt:
 1 millimeter = 0,01 desimeter
 1 centimeter = 0,1 desimeter
 1 meter = 10 desimeter

Multipler av SI-enheter
Lengdeenheter
Christian von Koenigsegg

Christian Erland Harald von Koenigsegg (født 2. juli 1972 i Stockholm) er grunnleggeren av bilmerket Koenigsegg som var verdens raskeste serieproduserte bil.

Biografi 
Familien stammer opprinnelig fra den schwabiske adelsslekten Königsegg. Christian von Koenigsegg vokste opp i Stockholm og gikk ett år på videregående skole i Danderyd før han flyttet til den private og eksklusive internatskolen Lundsbergs skola i Värmland. Etter videregående skole studerte han økonomi ved den skandinaviske skolen i Brussel.

Idéen til bilen fikk han av den norske filmen Flåklypa Grand Prix. Han grunnla selskapet Koenigsegg automotive AB i 1994, i en alder av 22 år. I 2002 ble hans bil Koenigsegg CC 8S satt i serieproduksjon i Ängelholm i Skåne.

Kilder 

 Oisín Cantwell, «Christian, 5: Jag ska bygga en egen bil när jag blir stor», Aftonbladet, 12. juni 2009

Eksterne lenker 
 Koenigsegg

Svenske forretningsfolk
Adelige svensker
Personer fra Stockholm
Fødsler i 1972
Simca

Simca var en fransk bilprodusent som var i drift mellom 1934 og 1979. Navnet Simca var en akronym for Société Industrielle de Mécanique et Carrosserie Automobile.

Historie

1934-1951 
Simca ble grunnlagt i 1934 av Henri Théodore Pigozzi (1898–1964). Pigozzi overtok lokaler i Nanterre, en forstad til Paris, etter bilprodusenten Donnet. Simca bygde biler på lisens fra Fiat, blant annat Balilla (6 CV) og Ardita (11 CV).

Allerede før andre verdenskrig samarbeidet Simca med Amédée Gordini, som trimmet de Fiat-baserte bilene. Etter krigen resulterte samarbeidet i en formel 1-stall med navnet Equipe Gordini.

1951-1970 
Simca presenterte sin første egne konstruksjon, Aronde i 1951. Bilen ble en stor suksess og selskapet vokste snart ut av porduksjonslokalene. Problemet ble løst når Simca i 1954 kjøpte Ford sin virksomhet i Poissy, en annen forstad av Paris. Samtidig tok man over produksjonen av Vedette. Simca ekspanderte sterkt på 1950-tallet og i 1952 kjøpte de lastbilprodusenten Unic og i 1958 bilprodusenten Talbot-Lago. På slutten av 1950-tallet var Simca blitt Frankrikes nest største bilprodusent.

På slutten av 1950-tallet kjøpte Chrysler Corporation seg opp i selskapet med sin strategi om å bygge en verdensomspennende virksomhet. I fra 1964 overtok Chrysler aksjemajoriteten i selskapet. Noen år senere begynte Simca også å bruke Chryslers femkantede logo på sine biler.

Modeller

Simca-Fiat 

6 CV (1932–37) (Versjon av Fiat 508 "Balilla")
11 CV (1934–37) (Versjon av  Fiat 518 "Ardita")

Simca 

Simca 5 (1936–46) (Versjon av Fiat 500)
Simca 8 (1937–51) (Versjon av Fiat 1100 "Balilla")
Simca 6 (1947–50) (Versjon av Fiat 500C)
Simca Aronde (1951–64)
Simca Vedette (1955–61)
Simca Ariane (1957–63)
Simca 1000 (1962–79)
Simca-Abarth 1150 (1963–67)
Simca 1300/1500 – 1301/1501 (1963–76)
Simca 1200 S Coupé Bertone (1967–71)
Simca 1100 (1967–81)

Chrysler-Simca 

Chrysler-Simca 180 (1970–82)
Chrysler-Simca 1307 / Talbot 1510 (1975–86)
Chrysler-Simca Horizon (1978–85)

Matra-Simca 

Matra-Simca MS11 (Formel 1) (1968)
Matra-Simca 630M MS630/650 (Sportvagnsracer) (1969–70)
Matra-Simca MS120A-D (Formel 1) (1970–72)
Matra-Simca MS660 (Sportvagnsracer) (1970–72)
Matra-Simca MS670 (Sportvagnsracer) (1972–74)
Matra-Simca Bagheera (1973–80)
Matra-Simca Rancho (1977–84)
Matra-Simca Murena (1980–83)

Eksterne lenker 
   Club Simca France       (Fr)
 Simca 1000 rallye de légende (Fr)

Bilmerker