Dinosaurer

†Ornithischia
 †Heterodontosauridae
 †Genasauria
 †Neornithischia
 †Thyreophora
 Saurischia
 †Sauropodomorpha
 Theropoda
 ...Aves (fugler)

Dinosaurer (Dinosauria) er en gruppe krypdyr som dominerte landjorden i de to mesozoiske periodene jura og kritt, fra omtrent 200 til 66 millioner år før vår tid. I trias, den første perioden av mesozoikum og da dinosaurene først oppstod, var det dyregruppen kalt Pseudosuchia som dominerte. Disse tilhørte samme slektslinje som krokodillene. Det var først etter at dinosaurene kom gjennom den mindre masseutryddelsen kalt Carnian-Norian-hendelsen for 228 millioner år siden, og deretter den større trias-jura-masseutryddelsen, at de ble de dominerende landdyr. Gruppen, som inkluderte de største landdyrene som noensinne har eksistert, ble med unntak av fuglene utryddet under den store kritt/tertiær-masseutdøingen.

Til tross for navnet er ikke dinosaurene øgler, men en undergruppe av Archosauria (sammen med blant annet krokodiller og flygeøgler). Dinosaurene omfatter to undergrupper, og dagens fugler regnes for å være små dinosaurer og direkte etterkommere av kjøttetende theropoder. Betegnelsen dinosaurer har også vært brukt om andre utdødde krypdyr, som for eksempel svaneøgler og flygeøgler, men disse tilhører andre krypdyrgrupper.

Etymologi 
Det vitenskapelige navnet Dinosauria kommer fra de to greske ordene deinos, som betyr «skrekkelig» eller «fryktelig», og sauros, som betyr «øgle».

Det norske navnet dinosaur er forbeholdt utdødde krypdyr. Også det vitenskapelige navnet «Dinosauria» ble opprinnelig definert slik i 1842 av Richard Owen og har stort sett vært brukt på denne måten siden.

Taksonomi 

Selv om noen mener det er omstridt, regnes gjerne Nyasasaurus parringtoni, som levde for rundt 245 millioner år siden, som den første dinosauren på kloden vår. Hvis Nyasasaurus virkelig var en dinosaur, tyder beregningene på at den dukket opp for rundt 247 millioner år siden. Det er bare gjort funn av fossile benfragmenter, men disse har dinosaurlignede karakteristikker. Man regner med at de tidligste dinosaurene, som trolig ikke var mer enn cirka 1–2 meter lange, var altetere, basert på tannutrustningen.

Fuglene oppsto fra de små rovdinosaurer, og deres nærmeste slektninger, slik som Tyrannosaurus, er nærmere beslektet med fugler enn med Allosaurus, og Allosaurus står nærmere fuglene enn noen av dem står Triceratops. (Se også oversikten under dinosaurenes evolusjon og systematikk.)

Slektskapsforholdet mellom dinosaurer og fugler er i dag kjent i detalj takket være DNA-sekvensering og flere spektakulære fossilfunn der fjærdrakten til små rovdinosaurer er bevart. I linnéisk tradisjon vil man si at «dinosaurer har gitt opphav til fugler», i kladistisk tradisjon at «dinosaurer omfatter fugler». Begge deler er forsåvidt like riktig, og valget mellom dem er et spørsmål om semantikk, ikke om systematikk.

Utryddelsen 

Det fantes mengder av dinosaurer på Jorden gjennom mye av trias og hele jura- og kritt-perioden, men en hypotese støttet av en lang rekke forskere hevder at alle døde brått ut over hele planeten etter etter nedslaget av en asteroide for omkring 66 millioner år siden, etter å ha dominert på kloden vår i omkring 170 millioner år. Man må imidlertid huske på at at mange grupper av dyr overlevde dette innslaget, og det reiser en del spørsmål rundt betydning av det for miljøet på kloden i tiden etter. Det har i så måte i årenes løp vært fremmet mange ulike hypoteser, men den mest populære går altså ut på at dinosaurene døde brått ut da en asteroide med en diameter på cirka  kolliderte med kloden vår på Yucatánhalvøya, i det som nå er Chicxulub nær byen Progreso i Mexico.

Nå reiser ny forskning tvil om dette. En studie publisert i 2021 gir sterke beviser for at dinosaurenes utryddelse kan ha startet alt for 76 millioner år siden og ha vært en gradvis akselererende prosess fram til asteroidenedslaget, som utvilsomt ga dinosaurene det siste nådestøtet. Condamine, Guinot, Benton & Currie (2021) poengterer at det kun er en hypotese og at grunnlaget for den fortsatt er tynt, til tross for at mer enn  fossiler fra hele verden og 247 ulike arter av dinosaurer er med og danner grunnlaget for beregningene.

Studien danner grunnlag for å tro at gruppen med dinosaurer kanskje var mindre betydningsfull og tallrik enn tidligere antatt ved K-Pg-grensen. Mye tyder på at nedgangen i bestandene startet 10 millioner år tidligere enn antatt, og at den trolig hadde sammenheng med store samtidige miljømessige endringer på kloden vår. De fossile bevisene viser imidlertid ingen slik nedgang før K-Pg-grensen.

De kjøttetende og planteetende dinosaurfamiliene ble analysert separat, likeledes ble dinosaurer i den nye og gamle verden analysert separat, men resultatene viser i begge tilfeller det samme mønsteret av negative diversifiseringsrater (altså at arter dør ut mye raskere enn det dannes nye) gjennom minst 10 millioner år, selv om prosessen for kjøttetende dinosaurer set ut til å ha hatt en liten forsinkelse. Utryddelsesprosessen faller også sammen med en periode med langsiktige miljøendringer som resulterte i bemerkelsesverdig høye havnivåer, kjølende klima og spredning av nye naturtyper på land, samt massiv vulkansk aktivitet på slutten av krittiden. Condamine, Guinot, Benton & Currie (2021) konkluderer til slutt med at tapet av dinosaurarter kan forklares av den kombinerte effekten av interaksjon med store planteetere og et skifte i geografisk rikdomspartisjonering, som omstrukturerte trofiske nettverk og gjorde dinosaurer mer følsomme for miljøendringer i slutten av krittiden, som global nedkjøling av klimaet, og at det fatale asteroidenedslaget trolig bare framskyndet denne prosessen.

Asteroidenedslaget førte sannsynligvis til stor vulkansk aktivitet og enorme skogbranner. Aske fra disse hendelsene, sammen med støv fra sammenstøtet, mørkla jorden i mange år og førte til enorme ringvirkninger for klimaet i de påfølgende ti tusen årene, ifølge utregninger gjort etter analyser av heliumisotoper i sedimenter fra perioden. Et panel på 41 vitenskapsmenn konkluderte i 2010 med at et asteroidenedslag på Chicxulub er den beste forklaringsmodellen på den endelige masseutdøingen.

Det tynne sedimentlaget som oppsto som følge av asteroidenedslag danner et geologisk skille i tid kalt kritt-paleogen-grensen (K-Pg-grensen).

Fossilfunn 
Forsteinede dinosaurbein må ha blitt funnet av mennesker i forhistorisk tid, og dette er kanskje opphavet til sagnene om drager. I Kina, der det har vært gjort mange fossilfunn av dinosaurer, brukes ordet «lūng» – drage om dinosaurer. Det første funnet av dinosaurbein i moderne tid ble gjort i Woodbury Creek i New Jersey i 1787, men ble ignorert av forskerne.

De første utgravde beina som ennå er bevarte, ble funnet i 1818 og finnes nå på Peabody Museum ved Yale University. Først på midten av det 19. århundret skjønte forskerne hvor gamle slike fossiler faktisk er, og innså hvor store noen av disse dyrene må ha vært.  Dyrene fikk navnet dinosaurer, «skrekkøgler», og både navnet og størrelsen på fossilene satte fantasien i sving hos folk flest.  Ikke minst ble det populært blant barn å lære om de store, fryktinngytende kjempene som levde for lenge siden.

I løpet av de siste hundre årene er det funnet fossiler fra flere hundre tusen arter av dinosaurer, men bare noen hundre av disse er grundig undersøkt; de andre har ikke engang fått navn.

Fossilfunn i Norge 

Det er aldri gjort funn etter dinosaurer på fastlandet i Norge. Dette skyldes at alle bergartene her er eldre enn de eldste dinosaurene. Dinosaurer har trolig levd i Norge, men de avsetningene som er så unge at de kunne inneholde dinosaurfossiler er skuret bort av vann, vind og isbreer. I 2006 ble det imidlertid gjort et funn av dinosaur i en borebrønn (fra en borkjerne) på Snorrefeltet i Nordsjøen. Funnet ble gjort  under havbunnen ( under havoverflaten) og besto av et lite stykke av et leggbein eller et underarmsbein av dinosauren Plateosaurus (Saurischia). Det blir regnet å være cirka 200 millioner år gammelt.

På Svalbard er det gjort flere funn etter dinosaurer, blant annet ble det i 1960 oppdaget 13 fotspor i den 123 millioner år gamle sandsteinen på Festningen ved munningen av Grønfjorden. Disse fotsporene er antagelig etter en ukjent dinosaur, som trolig er nært beslektet med ornithopoder (Ornithopoda). I 1976 ble det også gjort funn etter dinosaur i Kvalvågen på østsiden av Svalbard. Funnet besto av flere fotspor, cirka 30 cm lange, av en mellomstor rovdinosaur. Nye fotspor av samme type som ble oppdaget i 1960 ble også funnet i en sprekk på Festningen mot slutten av 1990-tallet. Denne sprekken ble grundig kartlagt i 2002, og viste seg å inneholde 15 fotavtrykk.

Det er også gjort funn av svaneøgler (Plesiosauria) og fiskeøgler (Ichthyosauria) på Svalbard, men disse tilhører ikke dinosaurene, selv om de levde samtidig. Dette var krypdyr som levde i havet (marine reptiler).

Klassifisering 

Dinosaurene var en svært variert gruppe av dyr. Noen var svært store, andre ganske små. De eldste dinosaurene var trolig tobeinte altetere, men kjøttetere og planteetere oppsto relativt tidlig i dinosaurenes evolusjon. Flere planteetende dinosaurer ble etter hvert helt eller delvis firbeinte og noen av dem ble enormt store. Det er funnet fossiler med delvis intakte skinn, som minner om krokodilleskinn, og noen av de mindre rovdinosaurene hadde fjær. Fuglene utviklet seg fra en av disse gruppene i jura.

Dinosauria deles tradisjonelt inn i de to ordenene Saurischia og Ornithischia. Navnene henspiller på et viktig skillene mellom disse to gruppene, nemlig forskjellen i hoftestrukturen. Medlemmene av Saurischia har såkalt «øgle-lignende hofter», mens Ornithischia har «fugle-lignende». Videre består Saurischia av to svært ulike grupper: Theropoda, tobeinte, hovedsakelig kjøttetende dinosaurer; og Sauropodomorpha, gigantiske planteetere.

Enkelte detaljer av dinosaurenes stamtre jobbes det fremdeles med. Men den følgende oversikten, som gjengir slektskapsforholdene mellom dinosaurer, fugler og noen andre krypdyr i hierarkisk skrivemåte, er rimelig godt akseptert:

Hierarkisk inndeling 

 Archosauria, arkosaurer
Crocodylia, krokodiller
 Pan-Aves (eller Ornithodira):
Flygeøgler (Pterosauria)
 Dinosauria, dinosaurer
Ornithischia
 Heterodontosauridae
Cerapoda
Marginocephalia
Ceratopsia (med bl.a. Centrosaurus, Styracosaurus og Triceratops)
Pachycephalosauria (med bl.a Pachycephalosaurus og Stygimoloch)
Ornithopoda (med bl.a Edmontosaurus, Iguanodon og Parasaurolophus)
Eurypoda
Ankylosauria (med bl.a. Ankylosaurus, Borealopelta og Edmontonia)
Stegosauria (med bl.a. Stegosaurus og Huayangosaurus)
 Saurischia (i vid forstand)
Sauropodomorpha
Unaysauridae (med bl.a. Unaysaurus)
Plateosauria
Plateosauridae (med bl.a Plateosaurus)
Riojasauridae (med bl.a Riojasaurus)
Massospondylidae (med bl.a Massospondylus)
Sauropodiformes
Melanorosauridae (med bl.a Melanorosaurus)
Sauropoda (med bl.a. Apatosaurus, Brachiosaurus og Diplodocus)
 Theropoda (i vid forstand)
Coelophysoidea (med bl.a Coelophysis)
Dilophosauridae (med bl.a Dilophosaurus)
Ceratosauria (med bl.a Ceratosaurus og Carnotaurus)
Tetanurae
Megalosauroidea (med bl.a Megalosaurus og Spinosaurus)
Carnosauria (med bl.a. Allosaurus og Giganotosaurus)
Coelurosauria
Compsognathidae (med bl.a Compsognathus)
Tyrannosauroidea (med bl.a. Albertosaurus og Tyrannosaurus)
Maniraptoriformes
Ornithomimosauria (med bl.a. Gallimimus)
Maniraptora
Alvarezauria (med bl.a Alvarezaurus)
Therizinosauria (med bl.a Therizinosaurus og Falcarius)
Pennaraptora
Oviraptosauria (med bl.a. Oviraptor)
Eumaniraptora
Dromaeosauridae (med bl.a. Deinonychus og Velociraptor)
Troodontidae (med bl.a Troodon)
 Aves (eller Neornithes), fugler (med bl.a. Archaeopteryx, Hesperornis og moderne fugler)

Kanskje det mest omstridte temaet innenfor dinosaurenes systematikk er plasseringen av gruppene nærmest fuglene. En annen teori plasserer Oviraptosauria (av og til også Deinonychosauria) innenfor Avialae. Det vil i så fall bety at moderne fugler (Neoaves) er nærmere i slekt med Oviraptor enn Archaeopteryx.

Vekselvarme eller jevnvarme? 
En av de største diskusjonene om dinosaurene er diskusjonen om hvorvidt disse dyrene var vekselvarme eller jevnvarme. Den mest utbredte oppfatningen blant forskere er at de var vekselvarme dyr. Tilhengerne av denne teorien peker på at dinosaurene var reptiler, og at dagens reptiler er vekselvarme. Dinosaurene manglet også nesemuslinger, hvilket alle jevnvarme dyr er avhengige av for ikke å tørke ut når de avgir fuktighet under pusting.

Tilhengerne av teorien om at dinosaurene var jevnvarme, peker på at de antagelig var svært aktive dyr, hvilket er uvanlig for vekselvarme dyr. De store dinosaurene ville uansett ha holdt en relativt jevn kroppstemperatur, ettersom store dyr har for liten overflate i forhold til volumet til å kunne kjøles ned eller varmes opp raskt av omgivelsene, såkalt «gigantothermi». Et annet indisium er kroppstemperatur hos fugler: Siden fugler er jevnvarme, er det rimelig å anta at i alle fall deres nærmeste slektninger blant dinosaurene var det. Undersøkelse av oksygenisotoper fra rovdinosaurene Tyrannosaurus og Giganotosaurus og enkelte fuglehoftedinosaurer viser tegn på varmblodighet, men ikke like kraftig som hos fugler, mens varaner fra de samme lagene ikke viser slike tegn. En del små rovdinosaurer har vært funnet med rester av dunaktig fjærdrakt, og har trolig vært jevnvarme med høy kroppstemeratur, slik som fugler.

Denne diskusjonen åpner også for å diskutere om dinosaurer virkelig var krypdyr. Skjelettmessig er det mange dinosaurer som har mer til felles med dagens fugler enn krypdyr. Ett av kjennetegnene på krypdyr er at beina står ut til siden (derav krypdyr), mens dinosaurer hadde beina under kroppen. Slår man fast at dinosaurer var jevnvarme, vil man få problemer med å klassifisere dem som krypdyr dersom man baserer definisjonen av krypdyr på at de er vekselvarme.

Kjente dinosaurer 
Enkelte slekter av dinosaurer er mer kjent enn andre. Dette gjelder særlig enkelte rovdinosaurer og store og dramatisk utseende planteetere. Dette gjelder særlig grupper som ble oppdaget under den «klassiske» dinosaurjakten i USA på slutten av 1800-tallet og begunnelsen på 1900-tallet, slik som Tyrannosaurus og Triceratops.

 Brachiosaurus (sauropod, jura)
 Mamenchisaurus (sauropod, jura)
 Stegosaurus (planteeter, jura)
 Triceratops (planteetar, kritt)
 Tyrannosaurus rex (rovdyr, kritt)
 Velociraptor (rovdyr, kritt)
 Argentinosaurus (største dinosaur funnet)
 Giganotosaurus (nest største kjøttetende dinosaur) 
 Spinosaurus (største kjøttetende dinosaur som er oppdaget)
 Apatosaurus (planteeter, jura)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Er fugler dinosaurer?
 Dinosauria Defined
 Video av Svalbardmonsteret

Utdødde krypdyr
 
Paleontologi
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha