N.F.S. Grundtvig

Nikolai Frederik Severin Grundtvig, best kjent som N.F.S. Grundtvig, (født 8. september 1783, død 2. september 1872) var en dansk prest, forfatter, filosof, historiker, salmedikter, folkeopplyser og politiker. 

Han er en av de mest betydningsfulle personer i dansk historie, og for utviklingen av dansk identitet og nasjonalfølelse på 1800-tallet. I Norge er han særlig kjent som salmedikter og som mannen bak folkehøgskolen.

Folkehøgskolebevegelsen 
Folkehøgskolen er på mange måter Skandinavias bidrag til verdenspedagogikken. Grundtvig selv kalles ofte for «Folkehøgskolens far» (særlig i folkehøgskolebevegelsen), selv om han selv ikke grunnla noen skoler. Men han stod bak det tankegods som skolene ble etablert med som grunnlag. Den første folkehøgskolen ble etablert i Danmark i 1844, 20 år senere i Norge. I dag er det 80 folkehøgskoler i Danmark, like mange i Norge og 150 i Sverige.

Grundtvigs idé var en skole for livet, annerledes fra datidens latinskole. Han mente at menneskene skulle opplyses og var motstander av samtidens kirkefilosofi om at mennesket skulle ledes inn i lyset. Han mente at opplysning i seg selv var noe annet enn oppdragelse.

Han mente at den nye skolen ikke skulle påtvinge folk flest de ledende klassers kultur og synspunkter. Han mente at samtaler var det viktigste, at kommunikasjonen mellom lærer og elev skulle være levende. Læreren vet mer enn eleven, men når det gjelder viten om det som er viktig for et menneskeliv, er elev og lærer likestilte.

Grundtvig utarbeidet en plan for opprettelse av et skolesystem som skulle bestå av to adskilte institusjoner: Folkehøgskole og universitet. Bærebjelken for de to institusjonene skulle være henholdsvis Folket og Mænneskeslægten. Folkehøgskolen skulle ha Høyskolen i Sorø som modell, mens Universitetet i Göteborg skulle være modell for universitetene.

Grundtvigbevegelsen i Norge 

Enkelte norske lærere og folkeopplysere gikk på seminar i Danmark og tok med seg Grundtvigs ideer til Norge.

Ole Vig kom i kontakt med Grundtvigbevegelsen i Trøndelag. Sommeren 1851 fikk Ole Vig mulighet til å komme til Sorø Akademi i Danmark, hvor han møtte Grundtvig. Senere reiste han rundt i norske bygder og talte om hans ideer, og han var med på å starte folkehøgskolebevegelsen.

Grundtvigs tanker preget åndslivet i Norge i annen halvdel av 1800-tallet. Spesielt var Venstre pådriver for disse frilynte og folkelige ideene.

Kulturkanonen 
«De levendes Land» er tatt opp i den danske kulturkanonens lyrikkantologi.

Se også 
 Danne-Virke
 Danskeren
 Nyaars-Morgen
 Kirkens Gienmæle
 Grundtvigianismen

Referanser

Eksterne lenker 

 Grundtvig på nettet
 Grundtvig-Byen
 Kalliope: Grundtvigs originaldigte
 Ugle.dk: Gamle Danske Sange – med tekst af N. F. S. Grundtvig
 Lønne Højskole: Grundtvig i Højskolesangbogen
 Arne Lægaard, 3g i 1991: Skolen for livet! om Grundtvig
 Grundtvig i den globale grøft Sitat: «...Højskolerne brød med den traditionelle Grundtvig omkring 1945...siger Ole Vind...»
 Forskning.no: Grundtvig ble dømt til livsvarig sensur
 Digitaliserte bøker av Grundtvig hos Nasjonalbiblioteket.
 Grundtvigianismen på norsk, artikkel hos Norgeshistorie.no

Danske forfattere
Danske filosofer
Danske historikere
Danske lutherske prester
Danske teologer
Danske pedagoger
Danske salmediktere
Danske politikere
Medlemmer av Den Grundlovgivende Rigsforsamling
Den danske gullalder
 
Alumni fra Københavns Universitet
Personer med enkeltverk i den danske kulturkanonen
Personer fra Vordingborg