alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Nisserdam kraftverk

Nisserdam kraftverk  er et  vannkraftverk ved utløpet av Nisser i Nissedal kommune i Vestfold og Telemark.

Kraftverket utnytter et fall på 5 meter og kraftstasjonen står inne i demningen som regulerer Nisser.

Samlet effekt fordelt på to turbiner er 2 MW og midlere årsproduksjon er på 12 GWh.

Produksjonen startet i 1985.

Verket er et av 15 verk i Arendalsvassdraget. Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Eksterne lenker
 Bilder fra Arendal Fossekompani ved Aust-Agder kulturhistoriske senter

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Kraftverk i Nissedal
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1985
Tjønnefoss kraftverk

Tjønnefoss kraftverk  er et vannkraftverk ved Tjønnefoss i Nissedal kommune i Vestfold og Telemark.

Nisserelven er oppdemmet ved Tjønnefossen og kraftverket utnytter fallet i fossen og demningen på totalt 18 meter. Kraftstasjonen ligger i friluft ved siden av elven.

Det er installert en francisturbin på 6 MW og midlere årsproduksjon er på 39 GWh.

Produksjonen startet i 1966. Verket er et av 15 verk i Arendalsvassdraget.

Kraftverket eies av Agder Energi.

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Kraftverk i Nissedal
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1966
Tubfrim

Tubfrim ble opprettet som Tuberkulosearbeidets Frimerkeforretning på Nesbyen i Buskerud i 1928. Initiativet til opprettelsen kom fra postmester Ditlef Frantzen, og formålet var å samle og omsette brukte frimerker til tuberkulosearbeid blant barn i Norge. 

Det er også dagens formål, men i de senere årene er frimerker supplert med andre samleobjekter som telekort mv.

Det er Nasjonalforeningen for folkehelsen som eier Tubfrim og fordeler overskuddet. Overskuddet skal i henhold til vedtektene deles i to deler; den ene delen skal gå til bekjempelse av tuberkulose, mens den andre delen skal brukes til trivselsfremmende tiltak for funksjonshemmede barn og unge i Norge. Overskuddet i 1929 var på 1500 kr, mens det i 2005 var på 550 000 kr. I 2005 mottok 50 foreninger, grupper og lag bidrag i henhold til vedtektene.

Tubfrim mottar vel 10 prosent av alle frimerkene som blir brukt i Norge.

Eksterne lenker 
 Tubfrim

Filateli
Norske humanitære organisasjoner
Nesbyen
Etableringer i 1928
Tuberkulose
Høgefoss kraftverk

Høgefoss kraftverk  er et  vannkraftverk ved Høgefoss i Nissedal kommune i Vestfold og Telemark.

Nisserelven er oppdemmet ved Svåfossen og kraftverket utnytter fallet fra reguleringsmagasinet Kjørull som kan reguleres mellom 222 og 220 moh. Elva er en del av Arendalsvassdraget.

Vannet føres i en 1450 meter lang tunnel fra inntaket ved Sanerhylen.

Det er installert to francisturbiner på totalt 25 MW og midlere årsproduksjon er på 157 GWh.

Produksjonen startet i 1919 med 5 turbiner. I 1932 ble turbin nummer 6 satt inn.  I 1960 ble det bygget et fjellanlegg med aggregat nummer 7. Da ble de opprinnelige 5 turbinene tatt ut av drift.

Kraftverket er et av 15 verk i vassdraget, og kunne bygges takket være nærheten til jernbanen Arendal – Treungen, Treungenbanen.

Ragnvald Blakstad planla og bygde kraftstasjonen med tanke på kraftleveranser til treforedlingsindustri i Risør, men da stasjonen sto ferdig ble den i 1919 solgt til det nyetablerte Aust-Agder kraftverk, som i dag er en del av Agder Energi, dagens eier av kraftstasjonen.

Oppgradering 2023
Det gamle aggregatet fra 1932 skal erstattes av et nytt (som blir nummer 8). Når det settes i drift med økt slukeevne vil årsproduksjonen øke med 5,9 GWh. Samlet effekt blir 31 MW.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi
 NVE: Økt slukeevne i Høgefoss kraftverk

Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Arendalsvassdraget
Kraftverk i Nissedal
Agder Energi
Kraftverk etablert i 1919
Kraftverk etablert i 1960
Berlifoss kraftverk

Berlifoss kraftverk  er et  vannkraftverk ved foten av  Øyfjellet i Nissedal kommune i Vestfold og Telemark.

Kraftverkt utnytter et fall på 29 meter i Fyreselva  like før elven renner ut i Nidelva.

Vannet føres i en 545 meter lang tunnel fra inntaket ved Kjellarfoss..

Det er installert en turbin på 9 MW og midlere årsproduksjon er på 50 GWh.

Produksjonen startet i 1958. Verket er et av 15 verk i Arendalsvassdraget.

Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Kraftverk i Nissedal
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1958
Dynjanfoss kraftverk

Dynjanfoss kraftverk  er et vannkraftverk ved foten av Furunusteren i Nissedal kommune i Vestfold og Telemark.

Kraftverkt utnytter et fall på 81 meter i Fyreselva og regulerer fossene Dynjanfoss og Reinefoss. Vannet føres i en 1540 meter lang tunnel fra inntaket ved Hønetjønn.

Det er installert tre francisturbiner på totalt 33 MW og midlere årsproduksjon er på 168 GWh.

Produksjonen startet i 1951 og kraftverket ble utvidet i 1955 med det siste av de tre turbinene.

Verket er et av 15 verk i Arendalsvassdraget. Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Kraftverk i Nissedal
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1951
Åmli-Nidelv kraftverk

Åmli-Nidelv kraftverk er et vannkraftverk ved Åmli i Åmli kommune i Agder.

Aggregatet i Nidelv står i en demning over Nidelva og utnytter et fall på 5,5 meter.

Det er installert en kaplanturbin med effekt på 6 MW og midlere årsproduksjon på 30 GWh.

Kraftverket er et rent elvekraftverk. Produksjonen startet i 1983

Verket er et av 15 verk i Arendalsvassdraget.

Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Småkraftverk i Agder
Kraftverk i Åmli
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1983
Sullom Voe

Sullom Voe er et sund mellom Nordlige   og Northmavine i den skotske øygruppen Shetland. En av Europas største oljeterminaler ligger her.

Sullom Voe ble brukt som militærbase under andre verdenskrig både av det norske og det britiske luftforsvaret. I forbindelse med byggingen av oljeterminalen ble flybasen oppgradert for å opprette Scatsta Airport.

Den første oljen ble oppdaget i Nordsjøen i 1969 og like etter ble det besluttet å bygge en oljeterminal som stod klar til drift i 1975 og var ferdig i 1982. Oljen kommer i rør fra oljefeltene Brent og Ninian. Det hentes også råolje fra to oljefelt via tankskip. 

Anleggets høydepunkt produksjonsmessig var på 1990-tallet, da gikk inntil 25% av den britiske olje- og gassproduksjonen via terminalen på Sullom Voe. De fleste av anleggets 500 ansatte er ansatt i BP. I 2008 ble 24% av aksjene i terminalen solgt til emiren av Abu Dhabi.

Det ble på 1970-tallet bygd opp et 100 MW stort gasskraftverk her – Sullom Voe gasskraftverk, med 4 like store turbiner. Her arbeider omtrent 20 ansatte.

Eksterne lenker
 Sullom Voe Terminal (BP website)
 Sullom Voe Terminal (BP website, PDF file)
 Shetlopedia 
 Sullom Voe Oil Terminal  (Shetland Islands Council website) 
 Explosion at the terminal in May 1981
 The Queen opens the terminal in 1981 with an audio clip of her speech
 Esso Bernicia incident in December 1978 

Shetlands geografi
Olje- og gassterminaler
Gasskraftverk i Storbritannia
Åmli-Gjøv kraftverk

Åmli-Gjøv kraftverk  er et  vannkraftverk ved Åmli i Åmli kommune i Agder.

Aggregatet i Gjøv står sammen med Åmli-Nidelv kraftverk og utnytter et fall på 54 meter.

Det er installert en kaplanturbin med effekt på 18 MW og midlere årsproduksjon på 68 GWh.

Kraftverket er et rent elvekraftverk. Produksjonen startet i 1983.

Vannet føres i en 4,1 km lang tunnel fra inntaksmagasinet i elven Gjøv. Etter at vannet er brukt i kraftverket renner det ut i Nidelva.

Verket er et av 15 verk i Arendalsvassdraget.

Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Vannkraftverk i Agder
Kraftverk i Åmli
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1983
Ishockey-EM 1927

Ishockey-EM 1927 var det 12. europamesterskapet i ishockey for landslag. Turneringen ble for første gang arrangert i Østerrike og kampene ble spilt i hovedstaden Wien 24. til 29. januar. Seks nasjoner deltok og det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang.

Resultat

Tabell

Medaljer

Kilder 
 Resultater www.hockeyarchives.info

Ishockey-EM
Internasjonale mesterskap i 1927
Internasjonale mesterskap i Østerrike
1927 i Østerrike
Ishockey i 1927
Ishockeyturneringer i Østerrike
Laerdal Medical

Laerdal Medical AS er internasjonal leverandør innen opplærings- og behandlingsutstyr for livreddende førstehjelp. Laerdal Medical som ble stiftet i 1940 som et lite forlag, Åsmund Lærdals forlag, har i dag hovedkvarter i Stavanger, 1 400 ansatte (2011) og 815 millioner i omsetning (2005). De er kjent for å ha lansert Resusci Anne i 1960.

Selskapet ble tildelt Norsk Forms Hederspris i 2011.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske helseselskaper
Selskaper etablert i 1940
Norsk Forms Hederspris
Sumburgh Head

Sumburgh Head ligger på sydspissen av   i den skotske øygruppen Shetland. Like ved Sumburgh Head ligger Shetlands hovedflyplass Sumburgh airport og det arkeologiske funnet Jarlshof fra neolittisk tid.

Eksterne lenker
  Undiscovered Scotland — Sumburgh Head

Shetlands geografi
Rygene kraftverk

Rygene kraftverk er et vannkraftverk i Nidelva i Grimstad kommune i Agder.

Produksjonen i dagens kraftverk i fjell startet i 1978. Den gamle kraftverksbygningen fra 1914 huser nå ølbryggeriet Nøgne Ø.

Nidelva er oppdemmet ved inntaket til kraftstasjonen og elven utgjør her grensen mellom Grimstad og Arendal kommune, og kraftverket ligger på Grimstads side av elva. På motsatt side av elva ligger tettstedet Rygene.

Kraftverket utnytter et fall på 38 meter i Rygenefossen.

Det er installert en kaplanturbin med effekt på 55 MW og midlere årsproduksjon på 280 GWh.

Kraftverket er et rent elvekraftverk, og utnytter fallet fra demningen til havoverflaten. Vannet ledes i en 71 meter lang trykksjakt fra inntaket til turbinen og i en to kilometer lang avløpstunnel til Nidelva ved Helle. Fallrettighetene tilhørte firmaet Rygene - Smith & Thommesen, som stadig driver sin tremassefabrikk ved fossen. Firmaet godtgjøres blant annet med tilstrekkelig gratis kraft til fabrikkens behov.

Kraftverket eies av Agder Energi, men er opprinnelig bygd av Aust-Agder kraftverk. Verket er et av 15 verk i Arendalsvassdraget.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Eksterne lenker
 Bilder fra Arendal Fossekompani ved Aust-Agder kulturhistoriske senter

Vannkraftverk i Agder
Byggverk i Grimstad
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1914
Kraftverk etablert i 1978
Hanefoss kraftverk

Hanefoss kraftverk  er et  vannkraftverk i Uldalsvassdraget ved Herefoss i Birkenes kommune i Agder.

Det er installert to turbiner med total effekt på 22 MW og midlere årsproduksjon på 120 GWh.

Vannet ledes i en 530 meter lang trykksjakt fra reguleringsmagasinet i Ulvdalsåna til turbinen. Totalt fall er 71 meter.

Også Eptevatna og Kolstrømfjorden brukes som reguleringsmagasiner.

Kraftverket eies av Agder Energi. Produksjonen startet i 1961.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Vannkraftverk i Agder
Byggverk i Birkenes
Agder Energi
Kraftverk etablert i 1961
Tovdalsvassdraget
Evenstad kraftverk

Evenstad kraftverk  er et  vannkraftverk i Nidelva i Froland kommune i Agder. Elven er oppdemmet ved inntaket til kraftstasjonen.

Aggregatet  står i en demning over Nidelva og utnytter et fall på 17 meter. Kraftverket er et rent elvekraftverk.

Det er installert en kaplanturbin og tre francisturbiner med total effekt på 25 MW og midlere årsproduksjon på 123 GWh.

Evenstad kraftverk er det første som ble bygd i Arendalsvassdraget, og ble satt i drift i 1904, hovedsakelig med tanke på leveranse av kraft til forbruk i byen Arendal og omegn. Anlegget ble bygd av og drevet av A/S Barbu frem til 1916.
Det var her Birkeland og Eyde drev eksperimenter innen saltpeterproduksjon, før de store fabrikkene på Notodden og Rjukan ble bygd.

Kraftverket ble bygd av og var helt fram til ca. 1995 eid av Arendal kommunale elektrisitetsverk.

Produksjonen i nytt kraftverk startet i 1939 og stasjonen erstattet da tidligere bygde kraftverk på stedet. Kraftverket ble utvidet i 1955 med en tredje francisturbin, og i 1984 med en kaplanturbin. Kraftverket blir rehabilitert i 2017 / 2018.

Verket er et av 15 verk i Arendalsvassdraget.

Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi
 Energiteknikk - rehabilitering

Eksterne lenker
 Bilder fra Arendal fossekompani ved Aust-Agder kulturhistoriske senter

Vannkraftverk i Agder
Kraftverk i Froland
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1904
Kraftverk etablert i 1939
1939 i Norge
Jørundland kraftverk

Jørundland kraftverk  er et vannkraftverk i Åmli kommune i Agder.

Kraftverket utnytter et fall i elva Gjøv på 282 meter, fra reguleringsmagasinet Nesvatn i Fyresdal kommune.

Magasinet reguleres mellom 510 og 493 moh. Det hentes også inn vann fra en rekke bekkeinntak. Magasinkapasiteten er på 257 millioner m³. Total tunnellengde fra inntak i Nesvatn til kraftstasjonen er på 12 kilometer.

Det er installert en francisturbin med effekt på 55 MW og midlere årsproduksjon er på 190 GWh.

Kraftverket eies av Agder Energi. Produksjonen startet i 1970.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Vannkraftverk i Agder
Kraftverk i Åmli
Agder Energi
Arendalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1970
Reppa kraftverk (Nordland)

Reppa kraftverk er et vannkraftverk i  Reppavassdraget i Rødøy kommune i Nordland fylke. 

Kraftverket  utnytter et fall på  560 meter fra  Reppavatnet til havnivå ved Tjongsfjorden. Reppavatnet reguleres mellom 590 og 553 moh. Det overføres også vann fra Memorvannet som reguleres mellom 641 og 610,5 moh.

Magasinene ligger ved kanten av Svartisen og avsmeltingen fra breen er viktig for kraftverkets produksjon.

Verket startet produksjonen i 1956 og det ble modifisert i 1986.

Installert effekt er 11 MW på en peltonturbin og midlere årsproduksjon er på 74 GWh.

Kraftverket er eid av Rødøy-Lurøy Kraftverk AS.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Salten kraftsamband
 Rødøy-Lurøy Kraftverk AS

Kraftverk i Rødøy
Vannkraftverk i Nordland
Kraftverk etablert i 1956
Salten kraftsamband
Fredrik Stoor

Fredrik Olof Esaias Stoor Siekkinen (født 28. februar 1984) er en svensk tidligere fotballspiller.

Klubbfotball

Tidlig karriere 
Fredrik Stoor vokste opp i Trångsund sør for Stockholm. Som 8-åring begynte han i Kärrtorp BK. Siden ble det spill i Skogås/Trångsunds FF. 1996 gikk han til Hammarby IF. Han er et talent og spilte på Hammarbys A-lag fra 2002. Stoors debut på Hammarbys A-lag var den 1. mai 2003 mot Ytterhogdals IK i den svenske cupen.

Rosenborg 
I november 2006 signerte han for Rosenborg. Han er høyreback, men kan også spille midtstopper. Han debuterte for Rosenborg på Gran Canaria i en treningskamp mot Rapid Buceresti. Gode prestasjoner for Rosenborg og Sverige førte til interesse fra utenlandske klubber. I hans siste kamp for Rosenborg, skåret han sitt første og eneste mål for klubben.

Fulham 
Den 30. juli 2008 ble det klart at Stoor hadde signert for den engelske toppklubben Fulham FC, der han bl.a ble lagkamerat med norske Brede Hangeland. Hans første kamp for klubben kom 2. august i en uavgjort 1-1 treningskamp mot Birmingham. Tilsammen spilte Stoor fire seriekamper for Fulham.

Derby 
Stoor ble utlånt til Derby County fra Fulham i september 2009. Tilsammen spilte Stoor elleve seriekamper for Derby.

Vålerenga 
Stoor signerte en treårskontrakt med Vålerenga i januar 2011.

Lillestrøm 
Lørdag 31. mars 2012 ble det klart at Stoor kom på lån fra Vålerenga til Lillestrøm. Låneperioden skal vare ut sesongen 2012.
Signerte 7. januar 2013 en 1 år kontrakt med Lillestrøm, etter at Vålerenga hadde terminert sin avtale.

Landslagsspill 
I januar 2008 fikk han i en treningskamp mot Costa Rica sin debut på det svenske landslaget og fikk i ettertid meget god kritikk. Den 13. mai 2008 ble han tatt ut til den  EM-troppen.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  yahoo-Eurosport profile

Svenske fotballspillere
Svenske landslagsspillere i fotball
Spillere i Fotball-EM 2008
Fotballspillere for Hammarby IF
Fotballspillere for Rosenborg BK
Fotballspillere for Fulham FC
Fotballspillere for Derby County FC
Fotballspillere for Vålerenga Fotball
Vibeke Idsøe

Vibeke Idsøe (født 1965) er en norsk filmregissør og manusforfatter.

Idsøe debuterte som regissør i 1996 med barnefilmen Jakten på nyresteinen, som hun selv hadde skrevet og utgitt som bok og senere omskrevet til filmmanus. Filmen gav henne Amandakomiteens debutantpris. Hun har også hatt regien på Karlsson på taket og 37 og et halvt. Hun begynte filmkarrieren som kortfilmassistent. Sin første jobb hadde hun i kortfilmen Herfra til Tøyen.

Idsøe studerte teatervitenskap ved Tisch School of the Arts på New York University.

Filmografi 
(utvalg)
 Jakten på nyresteinen (1996) (regi og manus)
 Solan, Ludvig og Gurin med reverompa (1998) (manus)
 Karlsson på taket (2002) (regi og manus)
 37 og et halvt (2005) (regi og manus)
 Asfaltenglene (2010) (manus)
 Løvekvinnen (2016) (regi og manus)

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Bærum kommune
Norske filmregissører
Norske manusforfattere
Norske Tisch School of the Arts alumni
Amandaprisen 1997
Amanda for beste debutant
Progressiv metal

Progressiv metal (ofte omtalt som prog metal) er en undersjanger av heavy metal som oppstod i 1980-årene. Bandene er i stor grad inspirert av progressiv rock-band som Rush, Pink Floyd, Yes, Genesis og ELP. Pionerbandene innen sjangeren var Queensrÿche, Fates Warning, Dream Theater og Crimson Glory.

Musikkstil 
Progressiv metal har samme kjennetegnene som progressiv rock – kompliserte og varierte oppbygninger, hastigheter og stilarter. Ofte kjent for å være en kompleks sjanger fordi musikken er meget teknisk og vokalen er operainspirert med stor dynamikk og variasjon. John Petrucci, gitaristen i Dream Theater, har sagt at noe av det han forbinder med det progressive i prog metal er å bryte regler og gå nye veier i gamle stilarter. Hovedpoenget er å ikke være for knyttet til reglene for oppsett, men ha muligheten til å plutselig endre det musikalske bildet drastisk, alt fra en varig endring med hele bandet til en femsekunds synth-, bass-, gitar-, tromme-, eller vokalfyll, hvorpå sangen går tilbake til det tidligere oppsettet. Dream Theater er kjent for obskure små avstikk fra selve temaet i sangen, sammen med varige stadier i sangen. En av de mest kjente og antagelig det første prog metal-bandet er Queensrÿche, som gjorde suksess med konseptalbumet Operation: Mindcrime i 1988.

Progressiv metal i Norge 
I Norge har vokalisten Jørn Lande utmerket seg inne sjangeren, selv om han har vært innom alt fra klassisk heavy metal til power metal. Miljøet har i 2000-årene tatt seg kraftig opp, og norske band begynner å bli anerkjente internasjonalt, som deltakere på for eksempel ProgPower USA, hvor flere norske band har opptrådt, noen hele tre ganger (2009). Circus Maximus, Pagan's Mind og Illusion Suite er blant norske prog metal-band som har fått mye oppmerksomhet internasjonalt.

Se også
Liste over progressiv metal-band

Referanser 

Heavy metal-sjangere
MTU Aero Engines

MTU Aero Engines er et tysk selskap som utvikler, produserer og vedlikeholder flymotorer, både sivilt og militært. MTU står for 'Motoren- und Turbinen-Union''. 

Selskapet har røtter tilbake til de tidligste år med motorisert flyvning, men selve MTU ble ikke etablert før i 1960.

Kunder og internasjonale samarbeidspartnere 
GE Aircraft Engines
Pratt & Whitney
Rolls-Royce
Snecma Moteurs
Turbomeca
International Aero Engines V2500 
EuroProp International 
Eurojet
Turbo-Union

Eksterne lenker 
 

Teknologi
Tyske industriselskaper
Selskaper etablert i 1960
1960 i Tyskland
Nora Helmer

Nora Helmer er hovedpersonen i skuespillet Et dukkehjem skrevet av Henrik Ibsen og utgitt i 1879. Stykket er et psykologisk samtidsdrama der Nora sammen med ektemannen Torvald Helmer lever i et besteborgelig hjem i byen. Hun gjennomgår en forvandling i stykket fra mannens uskyldige «lerkefugl» til hun aller sist går fra hus og hjem. Nora har siden inspirert undertrykte kvinner til å frigjøre seg.

Hun er ca. 35 år og hjemmeværende. Nora forlater sin ektemann på leting etter seg selv, etter å ha innsett at han ikke var den edle personen hun hadde trodd. Hennes rolle i ekteskapet var som en dukke, hennes hjem et dukkehjem og hennes ektemann Torvald refererer stadig til henne som sin lille «lerkefugl» eller «ekorn». Hun får ikke engang ha en nøkkel til postkassen. Når hun så blir utpresset på grunn av en forbrytelse hun gjorde for å redde sin manns liv (hun forfalsket sin fars signatur på et gjeldsbrev) vil hennes mann sende henne bort. Hans eneste bekymring er sitt eget rykte, selv om det var kjærligheten til ham som drev henne til det.

Når så utpresseren angrer, ville det hele vært over i et tradisjonelt viktoriansk drama. For Torvald og Nora er det for sent til å gå tilbake til slik det var. Hennes illusjoner om ekteskapet er knust, og hun bestemmer at hun må forlate ham og deres barn, forlate dukkehjemmet for å finne sitt egentlige selv. For den viktorianske verden var dette skandaløst. Ekteskapet var regnet som en av samfunnets grunnpilarer, og å portrettere det på en slik måte var fullstendig uakseptabelt. Noen teatre, spesielt i Tyskland, nektet å spille stykket, så Ibsen ble presset til å skrive en alternativ slutt som var langt mindre dyster. Dette plaget ham veldig, og han ville av og til i siste minutt gi en «rettelse» til skuespillerne på åpningsdagen.

Se også
Et dukkehjem

Personer fra Ibsens skuespill
Francisco León de la Barra

Francisco León de la Barra (født 16. juni 1863, død 23. september 1939) var en meksikansk politiker og diplomat, utdannet fra Universidad Nacional.
Han arbeidet som ambassadør i Belgia og i flere stater i Sør-Amerika. Mellom den 25. mai og den 6. november 1911 var han president i Mexico. Noen år senere emigrerte han til Europa.

Referanser

Meksikanske presidenter
Meksikanske diplomater
Personer fra Querétaro
Mia Hundvin

Mia Terese Hundvin (født 1977) er en norsk TV-produsent og tidligere håndballspiller. Hun spilte på landslaget fra 1998 til 2006. Under denne tiden spilte hun 72 landskamper og scoret 174 mål, og var med på å ta gull i EM 1998, VM 1999 og bronse under Sommer-OL 2000 i Sydney.

Hun har også gjort en del TV-oppdrag, blant annet var hun i 2009 sporadisk paneldeltaker i NRKs debattprogram Trygdekontoret og deltaker i TV 2s Camp Senkveld (som var en del av Senkveld med Thomas og Harald). Hun har også arbeidet innen TV-produksjon, blant annet som produsent for produksjonsselskaper som Feelgood og Funkenhauser.

Hundvin har også vært spaltist for Dagbladet og VG Helg. I tillegg har hun vært ekspertkommentator på TV 2 og for NRK (blant annet under OL i London i 2012).

I 2020 var hun deltaker i kjendisutgaven av 71 grader nord.

Privatliv 
Hundvin fikk mye medieomtale da hun i 2000 inngikk partnerskap med den danske håndballspilleren Camilla Andersen. I 2003 tok forholdet slutt og hun ble senere samme år sammen med snøbrettkjøreren Terje Håkonsen. Sammen med ham fikk hun to barn. Forholdet med Håkonsen tok slutt etter en del år.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Personer fra Bergen kommune
Norske TV-produsenter
Norske håndballspillere
Verdensmestere i håndball
Europamestere i håndball
Olympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Medaljevinnere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Norge under Sommer-OL 2000
Håndballspillere under Sommer-OL 2000
Håndballspillere for Tertnes IL
Håndballspillere for Nordstrand IF
71° nord-deltakere
Olympiske medaljevinnere i håndball
Spillere i Håndball-VM 1999 for kvinner
Spillere i Håndball-EM 1998 for kvinner
Spillere i Håndball-EM 2002 for kvinner