alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Vitenskapsåret 1879

Vitenskapsåret 1879 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1879.

Hendelser
2. januar – Utgivelsen av Journal of the American Chemical Society begynner. 
Thomas Alva Edison fremviser sin første fungerende glødelampe.
Lester Allan Pelton finner opp peltonturbinen.
Per Teodor Cleve oppdager grunnstoffene holmium og tulium.
Edwin Hall oppdager Halleffekten.
Wilhelm Wundt grunnlegger et laboratorium for eksperimentell psykologi ved universitetet i Leipzig.
 I Berlin grunnlegges Technische Hochschule Charlottenburg, dagens Technische Universität Berlin, ved at Gewerbeakademie slås sammen med Bauakademie.
 Dynnasteinen ble hentet inn til Universitetets Oldsaksamling.

Prisvinnere
Bigsbymedaljen: Edward Drinker Cope, amerikansk paleontolog.
Clarkemedaljen: George Bentham, britisk botaniker.
Copleymedaljen: Rudolf Clausius, tysk fysiker og matematiker.
Davymedaljen: Paul Émile Lecoq de Boisbaudran, fransk kjemiker. 
Lyellmedaljen: Edmond Hébert, fransk geolog.
Polhemsprisen: Otto Fahnehjelm, svensk ingeniør og oppfinner.
Wollastonmedaljen: Bernhard Studer, sveitsisk geolog.

Fødsler
 22. februar - Johannes Brønsted, dansk fysikalsk kjemiker (død 1947).
 8. mars - Otto Hahn, tysk fysiker, nobelprisvinner (død 1968).
 14. mars - Albert Einstein, tyskamerikansk fysiker (død 1955).
 28. mai - Milutin Milankovic, serbisk geofysiker (død 1958).

Dødsfall
17. mars – Ludwig Reichenbach, tysk botaniker og ornitolog (født 1793)
 16. april - Peter Kozler, slovensk geograf, kartograf og jurist (født 1824)
 5. november - James Clerk Maxwell, britisk matematiker og fysiker (født 1831)
 30. desember - Jean Baptiste Boisduval, fransk entomolog, sommerfuglsamler og lege (født 1799)

Se også
Vitenskapsåret 1878

Vitenskapsåret 1878 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1878.

Hendelser
 Februar - Föreningen T.I. (Svenska Teknologföreningen, overtar i 1861)  utgivelsen av Teknisk Tidskrift (1871).
 11. februar – Den første værrapporten publiseres i Storbritannia på ukebasis.
 19. februar – Thomas Edison patenterer fonografen.
 August – Obelisken Kleopatras nål reises i London.
 14. oktober – Verdens første fotballkamp med kunstig belysning ble spilt på Bramall Lane i Sheffield.
 Den britiske astronomen Richard Proctor beskriver «Zone of Avoidance», et område på nattehimmelen som skygges for av vår egen galakse.
 21. juli – Vegaekspedisjonen under Adolf Erik Nordenskiöld forlater Tromsø med fartøyet "Vega" for å finne Nordøstpassasjen.
 Kjøleviksteinen ble oppdaget ved Kjølevik i Strand, Rogaland.

Prisvinnere
 Clarkemedaljen: Richard Owen, engelsk anatom og paleontolog.
 Copleymedaljen: Jean Baptiste Boussingault, fransk kjemiker.
 Davymedaljen:
Louis Paul Cailletet, fransk fysiker og oppfinner.
Raoul Pictet, sveitsisk fysiker.
 Murchisonmedaljen: Hanns Bruno Geinitz, tysk geolog, mineralog og paleontolog.
 Polhemsprisen: Werner Cronquist, svensk kjemiker
Rumfordmedaljen: Alfred Cornu, fransk fysiker.
 Wollastonmedaljen: Thomas Wright, britisk kirurg og paleontolog.

Fødsler
1. januar - Agner Krarup Erlang, dansk ingeniør, matematiker og statistiker (død 1929)
25. januar - Ernst Alexanderson, svensk-amerikansk radio- og TV-pioner (død 1975)
1. februar - Charles Tate Regan, britisk iktyolog (død 1943)
5. februar - André Citroën, fransk bilmaker (død 1935)
28. februar - Pierre Fatou, fransk matematiker (død 1929)
28. august - George Whipple, amerikansk lege, nobelprisvinner i medisin (død 1976)
2. september - Maurice René Fréchet, fransk matematiker (død 1973)
5. september - Robert von Lieben, østerriksk lege (død 1913)
1. november - August Brinkmann, dansk-norsk zoolog (død 1940)
25. desember - Louis Chevrolet, sveitsiskfødt racingfører og bilmaker (død 1941)

Dødsfall
 18. januar - Antoine César Becquerel, fransk fysiker (født 1788)
 19. januar - Henri Victor Regnault, fransk kjemiker og fysiker (født 1810)
 24. januar - Pieter Bleeker, nederlandsk doktor og iktyolog (født 1819)
 8. februar - Elias Magnus Fries, svensk mykolog og botaniker (født 1794)
 26. februar - Angelo Secchi, italiensk astronom (født 1818)
 13. mai - Joseph Henry, amerikansk ingeniør og fysiker (født 1797)
 6. juni - Robert Stirling, britisk prest og oppfinner (født 1790)
 9. juni - Barthélemy Charles Joseph Dumortier, belgisk botaniker (født 1797)

Se også
NHL ’94

NHL '94 er et ishockeyspill laget av EA Sports for spilleplattformene Sega Mega Drive/Genesis, Super Nintendo og Sega CD. Det var i tillegg det første spillet i NHL Hockey serien til EA Sports som ble lansert for PC. NHL '94 ble lansert oktober 1993 og er nummer 47 på IGNs Top 100 Games of All-Time og er utnevnt til All-Time Greatest Sports Video Game av Boston.com.

NHL '94 fortsatte som sine forløpere med en vertikal kameravinkel som gjør spillerens muligheter mye større en spill med horisontal kameravinkel. Et av NHL '94s store features er muligheten for å skyte på direkten fra en pasning, såkalt «one-timer». Spillbarheten i NHL '94 er fenomenal og lar spilleren ha full kontroll på alt som skjer. Muligheten til å styre målvakten er også
tilstede.

Steve Yzerman er spillets viktigste og beste spiller, selv om både Wayne Gretzky og Mario Lemieux har høyere ferdighetspoeng.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Videospill utviklet av Electronic Arts
Videospill fra 1993
Ishockey
Videospill utviklet i Canada
Alfa sko

Alfa sko (tidligere Alfa Skofabrik AS) er en norsk leverandør av fottøy. Alfa Skofabrik holder til i Mohagalia 1 på Jaren og eies av investeringsselskapet Katalysator.

Eksterne lenker 
 Alfa skos nettside

Norske industriselskaper
Kine Kvalsvik

Kine Kvalsvik (født 17. februar 1987 i Luster) er en norsk fotballspiller. Kvalsvik begynte karrieren i Luster, før hun via lokale fotballag dro til Kaupanger Idrettslag, det mest nærliggende laget for seniorkvinner i hjemfylket Sogn og Fjordane. I 2008 debuterte hun i Sandviken, og scoret 20 mål da laget overlegent vant 1. divisjon 2008. I Kvalsviks første sesong i Toppserien scoret hun ni mål, men greide ikke å hindre at laget rykket ned etter å ha tatt beskjedne 11 poeng. I desember 2009 meldte Kvalsvik overgang til Røa Idrettslag.

Kvalsvik har vært med på U23-landslaget, og spilte blant annet da Norge slo Tyskland i en firenasjonsturnering i Sarpsborg i 2008.

Referanser 

Norske fotballspillere
Fødsler i 1987
Fotballspillere for IL Sandviken
Fotballspillere for Røa IL
Fotballspillere for Kaupanger IL
Norgesmestere i fotball
Pongal

Pongal er en tamilsk sekulær høytid som feires 14. januar eller 15. januar i henhold til tamilske kalender. Denne dagen er med nye klær, pynt og festligheter. Feiringen inneholder også leker og konkurranser for barn og voksne.

Pongal betyr «koke over». En del av seremonien er å la melken koke over i retning mot sola. Grøten lages av den første risavlingen, med palmesukker. Grøten kokes utendørs med vedovner. Det lages vakre mønster ved inngangspartiene, med ris som fuglene fortærer etter hvert. Tamiler fra alle religioner feirer pongal. 

Pongal er en takkefest for sola som gir årstider, avlinger og liv. Dagen etter er det tid for takkefest for kyr som pløyer jorda, gir gjødsel og melk.

Referanser

Eksterne lenker 
 www.pongalfestival.org

Hinduistiske høytider
Vitenskapsåret 1873



Hendelser
 Verdensutstillingen 1873 blir holdt i Wien.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Hermann Helmholtz, tysk lege og fysiker.
 Murchisonmedaljen: William Davies
 Wollastonmedaljen for geologi: Philip de Malpas Grey Egerton, britisk paleontolog.

Fødsler

|-
|September ||13. || Constantin Carathéodory || gresk || matematiker ||align=center| ||align=center|1950 ||

|rowspan=2|Oktober ||4. || Dimitrie Pompeiu || rumensk || matematiker ||align=center| ||align=center|1954 ||

|9. || Karl Schwarzschild || tysk || astronom og fysiker ||align=center| ||align=center|1916 ||
|}

Dødsfall

|-
|Januar ||27. || Adam Sedgwick || britisk || geolog ||align=center| ||align=center|1785 ||

|April ||18. || Justus von Liebig || tysk || kjemiker ||align=center|69 ||align=center|1803 || 
|-
|Mai ||6. || Jonas Axel Boeck || norsk || fiskeribiolog og zoolog ||align=center| ||align=center|1833 ||

|September ||7. || Jules Verreaux || fransk || botaniker og ornitolog ||align=center| ||align=center|1807 ||
|-
|Desember ||14. || Louis Agassiz || sveitsisk-amerikansk || zoolog, glasiolog og geolog ||align=center| ||align=center|1807 ||
|}

Referanser
Jorge Lacerda kullkraftverk

Jorge Lacerda kullkraftverk er et kullkraftverk med tre enheter (A-C) i delstaten Santa Catarina i Brasil. Det har en installert produksjonskapasitet på 857 MW fordelt slik: 
Jorge Lacerda A: 2x50 MW og 2x66 MW, installert 1965–1974-
Jorge Lacerda B: 2x131 MW, installert 1979–1980.
Jorge Lacerda C: 1x363 MW, installert 1996.

Brenselstypen er kull.

Referanser

Eksterne lenker
 IndustCards – «Coal-Fired Plants in Brazil».
 Coal-fired power plants - Global Energy Observatory. Besøkt 24. august 2020.
 

Varmekraftverk i Brasil
Kullkraftverk i Brasil
Santa Catarina
Piratininga kraftverk

Piratininga kraftverk er et kombinert gasskraftverk og oljekraftverk i delstaten São Paulo i Brasil. Det har en installert produksjonskapasitet på 472 MW fordelt på kokere / turbiner á 2x100 MW og 2x136 MW. Anlegget ble utbygd i 1950–1960. Brenselstypen er naturgass og olje. 

Dette er landets niende største fossile kraftverk. Oljedriften startet i 1954, og overgang til lav-svovelholdig fyringsolje startet 1960. I årene 2000-2001 ble det installert gassturbiner for fyring med naturgass.

Eksterne lenker
 IndustCards – «Gas- and Oil-fired Plants in Brazil ».

Oljekraftverk i Brasil
Varmekraftverk i Brasil
Aminatou Haidar

Aminatou Ali Ahmed Haidar (arabisk: أمنتو حيدر), født 24. juli 1966 i El Aaiún i Vest-Sahara, er en kjent sahrawisk menneskerettighetsaktivist og leder av Collectif des Défenseurs Sahraouis des Droits de l´Homme (CODESA). Hun regnes som en ledende aktivist i den pågående kampen for frigjøring av Vest-Sahara, et område som kontroversielt ble annektert av Marokko i 1975. På grunn av hennes ikke-voldelige metoder har hun fått kallenavnet «Saharas Gandhi». For arbeidet sitt for menneskerettigheter og selvstyre har hun mottatt en rekke priser, og i 2008 ble hun nominert til Nobels fredspris.

Biografi 

Aminatou Haidar fikk tidlig merke overgrepene fra de marokkanske styrkene i landet hennes, og i 1980-årene sluttet hun seg til den fredelige bevegelsen mot okkupasjonsmakten. 

I november 1987 ble det arrangert en fredelig demonstrasjon der flere hundre sahrawier deltok. Myndighetene slo hardt ned på demonstrasjonen og arresterte 600 mennesker. Blant disse var Haidar og 70 andre mennesker som ble holdt i hemmelig fangenskap i 3 år og 7 måneder. I disse årene ble hun utsatt for grov tortur, mens familien hennes ikke en gang fikk vite hvor hun befant seg eller hvorvidt hun var i live. Det ble aldri reist noen tiltale eller dom, og marokkanske myndigheter har aldri gitt noen formell begrunnelse for «forsvinningen» hennes. Siden løslatelsen hennes den 22. juni 1991 har Haidar engasjert seg i arbeidet med å gjøre situasjonen i Vest-Sahara bedre kjent, og etablert kontakt med organisasjoner verden rundt. 

17. juni 2005 måtte hun behandles på sykehus for hodeskader påført av marokkansk politi under en fredelig demonstrasjon i El Aaiún. Deretter ble hun avhørt sammenhengende i tre dager, før hun ble dømt til 7 måneders fengselsopphold. Hun ble løslatt den 17. januar 2006.

I dag bor Haidar sammen med sine to barn i barndomsbyen El Aaiún, som er de jure hovedstad i Den saharawiske arabiske demokratiske republikk. Hun har en bachelorgrad i moderne litteratur.

Sultestreiken i 2009 

Aminatou Haidar ble stoppet av marokkanske myndigheter den 13. november 2009, på vei hjem til El Aaiún etter å ha mottatt menneskerettighetsprisen Civil Courage Prize i USA. Passet hennes ble beslaglagt, og hun ble sendt til Lanzarote, Spania neste dag. Årsaken skal ha vært at hun nektet å skrive «marokkansk» i feltet for nasjonalitet. På Lanzarote startet hun en sultestreik som fikk mye oppmerksomhet og støtte internasjonalt. 3. desember hang for eksempel rådhuset i Napoli opp en stor plakat av Haidar med teksten «Frihet for Aminatou, æresborger av Napoli». Etter 32 dagers sultestreik fikk Haidar lov til å reise hjem igjen.

Referanser 

Menneskerettighetsaktivister
Vest-Sahara
Torturofre
Aktivister fra Afrika
Vitenskapsåret 1859

Vitenskapsåret 1859 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1859.

Hendelser
 24. november – Charles Darwin publiserer On the Origin of Species ("Om artenes opprinnelse").
 1. - 2. september - Den store solstormen i 1859 ødela telegraflinjer over hele USA og deler av Europa.
 Gullskatten fra Sletner ble funnet og senere overlatt Universitetets Oldsaksamling.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Wilhelm Weber, tysk fysiker
 Wollastonmedaljen: Charles Darwin, britisk biolog, zoolog. geolog og teolog

Fødsler

Dødsfall
 28. januar – Carl Adolph Agardh, svensk teolog og biskop, matematiker, botaniker og økonom (født 1785)
 29. januar - William Cranch Bond, astronom fra USA (født 1789)
 3. mai - Anders Gustaf Dahlbom, svensk entomolog (født 1806)
 5. mai - Peter Gustav Lejeune Dirichlet, tysk matematiker (født 1805)
 6. mai - Alexander von Humboldt, tysk biolog og oppdagelsesreisende (født 1769)
 24. juli - Thomas Horsfield, amerikansk naturforsker, ornitolog (født 1773)
 10. september - Thomas Nuttall, britisk biolog (født 1786)
 15. september - Isambard Kingdom Brunel, engelsk ingeniør (født 1806)

Referanser
Vitenskapsåret 1857

Vitenskapsåret 1857 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1857.

Hendelser
 22. juni – Det britiske patentverket (Patent Office, 1852) åpner et museum. På de første tjue årene ble det registrert 4,1 millioner besøk.
 Tunesteinen ble hentet inn til Universitetets Oldsaksamling.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Michel Eugène Chevreul, fransk kjemiker
 Wollastonmedaljen: Joachim Barrande, fransk geolog og paleontolog

Fødsler
 8. august - Henry Fairfield Osborn, amerikansk paleontolog og geolog (død 1935)
 16. desember - Edward Emerson Barnard, amerikansk astronom (død 1923)

Dødsfall
 1. mars - Johann Jakob Heckel, østerriksk taksidermist, zoolog og iktyolog (født 1790)
 23. mai - Augustin Louis Cauchy, fransk matematiker (født 1789)
 29. juli - Charles Lucien Bonaparte, fransk biolog (født 1803)
 12. august - William Conybeare, britisk geolog (født 1787)
 23. august - Carl Ludwig Koch, tysk entomolog og araknolog (født 1778)
 15. desember - George Cayley, engelsk flypioner (født 1773)
 17. desember - Francis Beaufort, britisk admiral og hydrograf (født 1774)

Referanser
Virtuelt vann

Virtuelt vann er en betegnelse på hvor mye vann det krever å produsere en vare. Vanninnholdet i en vare er i de aller fleste tilfeller neglisjerbart sammenliknet med den vannmengden som ble brukt under produksjonsprosessen, og derfor er konseptet omtalt som virtuelt vann.

Virtuelt vann er nå i bruk for å synliggjøre flyten av vann i internasjonal handel. 

Handel kan spare mye vann hvis vann-intensive varer produseres et sted der mye vann er tilgjengelig og eksporteres til tørrere områder. Eksempelvis er det anslått av eksporten av hvete, mais og durra fra USA til Mexico sparer 8,5 milliarder m3 vann årlig, da det kreves 7,1 milliarder m3 ferskvann å produsere dette i USA, mens det i Mexico ville konsumert 15,6 milliarder m3.

Se også 
 Vannfotavtrykk

Referanser 

Økonomiske indikatorer
Vannforsyning
Som varmt hvetebrød i tørt gress

Som varmt hvetebrød i tørt gress er et album av Christiania Fusel & Blaagress, utgitt i 1972.

Sporliste

 «Svigermor kommer»
 «Beste berta i by'n»
 «Er'u fjern eller nær»
 «Fanitullen»
 «Blues'en som din kjære gir til deg»
 «Gamle-Eriks drøm»
 «Mamma vi'kke ha»
 «Ola Olsen»
 «Trebein-Lars»
 «Rauma-banen»
 «Å, min feisel»
 «Steinbekken»
 «Bronkebekken»

Medvirkende

Christiania Fusel & Blaagress
 Øystein Sunde - sang, gitarer, steelgitar, dobro, fløyte, mandolin, kazoo, prat, harmonivokal, damestemme, gjøk-imitasjon, kor, låtskriver, produsent
 Fredrik Wibe - sang, kontrabass, vaskebaljebass, perkusjon, kor
 Wiggo Elisenberg - ak. gitar, klarinett, kazoo, vaskebrett, prat, kor 
 Anne Elisenberg - banjo, horn, kor, hundebjeff, lydeffekter, pikestemme
 Einar Mjølsnes - hardingfele, flatfele 
 Kåre Schanche - sang, gitar på Svigermor kommer 
 Gerd Gudding - fele, kor på Svigermor kommer

Øvrige medvirkende
 Mikkel Aas - produsent
 Carl Morten Iversen - bass 
 Johnny Sareussen - el-bass på Fanitullen
 Espen Rud - trommer 
 Inge Holst Jacobsen - tekniker 
 Egil Eide - tekniker 
 Per Sveinson - tekniker (1993)
 Stein Thue - coverfoto 
 Knut Harlem - coverdesign

Eksterne lenker
 Om albumet på Spinner

Debutalbum fra 1972
Folkrock-album
Norske debutalbum
Strandkryp

Strandkryp (Lysimachia maritima, synonym: Glaux maritima) er en flerårig plante i nøkleblomfamilien.
Blomstene er blekrøde og mangler kronblad - begerbladene er femtallig. De sitter i bladhjørnene. Planten blomstrer fra juni til august - den kan bli 3 til 15 cm høy. Frukten er en kulerund kapsel og sprekker i fem deler når den er moden. Frukten spres ofte med havstrømmene. Planten har tykke blågrønne blader som har evne til å ta til seg saltvann. Den har rotslående utløpere.

Strandkryp finnes langs kysten over hele landet, men er mindre vanlig i Nord-Norge - her er et utbredelseskart .

Systematisk navn 
Strandkryp ble gitt navnet Glaux maritima av Linné i Species plantarum. Dette har vært det latinske navnet inntil ganske nylig da arten ble foreslått flyttet til fredløsslekten sammen med flere andre arter fra andre slekter.. Denne nye kombinasjonen har raskt blitt tatt i bruk av Artsdatabanken . Imidlertid har man ikke foretatt flyttinga av fredløsslekta til familien Myrsinaceae (fredløsfamilien) som flere forfattere har foreslått, men heller akseptert APG_III sammenslåing av begge disse familiene (nøkleblomfamilien og fredløsfamilien).

Bilder

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Den virtuella floran: Glaux maritima

Nøkleblomfamilien
Stauder
Skogstjerne

Skogstjerne (Lysimachia europaea, synonym: Trientalis europaea) er en flerårig plante i nøkleblomfamilien som er svært vanlig i skog og hei i hele landet til langt over skoggrensa.

Beskrivelse 
Skogstjerne kan bli 5–20 cm, og den har små, skjellaktige blader nederst, og vanlige blader i en krans lenger opp. Bladene er lansettformet og helrandet. Det kan være en eller noen få stjerneformete blomster med langt skaft. De har som regel 7 hvite kronblad. Dette er uvanlig i norsk flora, men det kan også forekomme hos noen av de andre fredløs-artene. Et folkelig navn har vært «sjausysterblom» eller «syvstjerne», så dette har blitt lagt merke til. Blomstene er som oftest hvite, men av og til rosa. Hele planten kan ofte være rødaktig.  Frukten er en kulerund kapsel som er blågrå, og frøene har samme farge. Skogstjerne er vanlig over hele landet og går opp til 1600 m. i Lom. Den trives i all slags jord.

Systematisk navn 
Skogstjerne ble gitt navnet Trientalis europaea av Linné i Species plantarum. Dette har vært det latinske navnet inntil ganske nylig da arten ble foreslått flyttet til fredløsslekten sammen med flere andre arter fra andre slekter.. Denne nye kombinasjonen har raskt blitt tatt i bruk av Artsdatabanken . Imidlertid har man ikke foretatt flyttinga av fredløsslekta til familien Myrsinaceae (fredløsfamilien) som flere forfattere har foreslått, men heller akseptert APG_III sammenslåing av begge disse familiene (nøkleblomfamilien og fredløsfamilien).

Slektsnavnet trientalis er et gammelt latinsk ord som angir tallet tre (først om myntenheten as), og som har vært et plantenavn fra middelalderen

Fylkesblomst  
Skogstjerne er Innlandets fylkesblomst (vedtatt av fylkestinget 18. juni 2020), og symboliserer at Innlandet er et grønt skogfylke.

Referanser

Bilder

Eksterne lenker 
 
 Den virtuella floran: Trientalis europaea

Nøkleblomfamilien
Muhammad Hidayatullah

Muhammad Hidayatullah (født 17. desember 1905 i Lucknow i India, død 18. september 1992) var den første muslimske justisministeren i India. Han tjenestegjorde som fungerende president i India ved to anledninger og han ble også valgt til visepresident i India.  I 2003 ble Hidayatullah National Law University åpnet til minne om ham i hans fødeby Raipur.

Han ble uteksaminert fra University of Cambridge i 1930 og returnerte deretter tilbake til India for å jobbe som jurist. Han ble utnevnt til høyesterettsjustitiarius i høyesteretten i delstaten Nagpur i 1954. Hidayatullah fungerte som dommer i høyesteretten frem til 1956, og ble senere utnevnt til høyesterettsdommer i Madhya Pradesh High Court i november 1956. 

Indias presidenter
Indias visepresidenter
Personer fra Lucknow
Barentshav-klassen

Barentshav-klassen er en skipsklasse kystvaktenskip. Fartøyene ble bygget etter spesifikasjon fra Forsvaret og blir leid inn fra Remøy Managment for 15 år.

Design
skipene er utstyrt for oljevernberedskap og det er montert lenser og utstyr om bord for slike oppdrag. Skipets tanker kan ta imot 1000 tonn oppsamlet olje og kan også drive brannslukking. Klassen er også rigget for å ta om bord NATOs ubåtredningssystem.

De tre fartøyene i klassen, sammen med KV «Harstad», KV «Jarl» og KV «Bison», inngår i den nasjonale slepebåtberedskapen som Kystvakten overtok ansvaret for ved årsskiftet 2020.

Fremdriftssysytem
Skipene går på flytende naturgass (LNG) og kombinerer dieselmekanisk og gasselektrisk framdrift. Systemene kan brukes hver for seg eller i kombinasjon for å oppnå høyere hastighet.

Fartøyer
 KV «Barentshav» (W340) - IMO:9389356
  - IMO:9389368
 KV «Sortland» (W342) - IMO:9432646

Referanser

Norske kystvaktskip
Skipsklasser
Introduksjoner i 2009
Skip fra 2009
Artikler i sjøfart-prosjektet
Vitenskapsåret 1800

Vitenskapsåret 1800 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1800.

Hendelser
 Den siste blå antilopen blir skutt på Cape-halvøya.
 Alessandro Volta finner opp den galvaniske cellen.
 Fredrich von Hahn oppdager sentralstjernen i Ringtåken, en hvit dverg.
 Antipodøyene oppdages av besetningen ombord på britiske HMS «Reliance».
 William Herschel oppdager infrarød strålning.
 Gjær oppdages som en ny måte å framstille øl på. Før 1800 fantes bare spontangjæret øl (lambic).

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Edward Charles Howard, britisk kjemiker.
 Rumfordmedaljen – Benjamin Thompson, engelsk-amerikansk fysiker.

Fødsler

|-
|rowspan=2|Februar ||11. || William Fox Talbot || britisk || matematiker, fysiker og kjemiker, fotografipioner ||align=center|77 ||align=center|1877 || 
|-
|12. || John Edward Gray || britisk || zoolog og frimerkesamler ||align=center|75 ||align=center|1875 || 

|Mars ||28. || Johann Georg Wagler || tysk || zoolog ||align=center| ||align=center|1832 ||
|-
|Juli ||31. || Friedrich Wöhler || tysk || kjemiker ||align=center| ||align=center|1882 ||

|rowspan=2|Oktober ||1. || Lars Levi Læstadius || svensk || prest og botaniker ||align=center|61 ||align=center|1861 || 

|23. || Henri Milne-Edwards || fransk || zoolog ||align=center| ||align=center|1885 ||
|-
|Desember ||29. || Charles Goodyear || amerikansk || oppfinner av vulkaniseringsprosessen ||align=center| ||align=center|1860 ||
|}

Dødsfall

|-
|Januar ||1. || Louis-Jean-Marie Daubenton || fransk || biolog ||align=center|83 ||align=center|1716 || 

|Mars ||14. || Daines Barrington || engelsk || jurist, antikvar og biolog ||align=center| ||align=center|1727 ||
|-
|September ||27. || Michael Denis || østerriksk || entomolog, forfatter og bibliograf ||align=center| ||align=center|1729 ||
|}

Referanser