alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Rosendal Teater

Stiftelsen Rosendal Internasjonale Teater (tidligere Teaterhuset Avant Garden, ofte forkortet til TAG) er et programmerende teater i Trondheim. I dagligtale omtales teatret som Rosendal Teater, slik den gamle kinoen het fra åpningen i 1921. Rosendal Teater er en viktig co-produsent av ikke-institusjonsbasert scenekunst og presenterer lokale, nasjonale og internasjonale kompanier og enkeltkunstnere.  

Stiftelsen Teaterhuset Avant Garden (TAG) ble etablert i 1984 av de tre frie, profesjonelle teatergruppene Magna Vox, Petrusjka Teater og Studio Teater. De tre gruppene drev selv teatret i mange år med både egne produksjoner og gjestespill på programmet. TAG holdt da til i Kjøpmannsgata 42 vis á vis hotellet Royal Garden, som var under bygging. Da Olavshallen skulle bygges der det gamle mellageret lå, måtte teatret flytte ut av lokalene. I 1993 flyttet Teaterhuset Avant Garden til Folkets hus i Olav Tryggvasons gate 5. Teatersalen ble etablert i kjelleren, i lokalene til Arbeideravisas gamle trylkkeri. Publikumskapasiteten var inntil 2019 på kun 66 sitteplasser. Våren 2019 flyttet teatret til Rosendal Teater, og samtidig byttet TAG navn til Rosendal Teater. 

Rosendal Teater er plassert sentralt i Østbyen i Trondheim. Den gamle kinobygningen er supplert med et nybygg i det som var hagen. Og bygningene rommer i dag tre saler, foajé og kafé. Sal 1 i den gamle kinoen har 187 plasser i teleskopamfi, Sal 2 er en såkalt black box og har 104 plasser i flyttbart amfi og Sal 3, som også kalles Prøvesalen, har 50 plasser i flyttbart amfi. 

I dag drives teatret ikke lenger av gruppene, men av en administrasjon ledet av en teatersjef (kunstnerisk og daglig leder) og et styre. Siden 2008 har teatersjefen vært Per Ananiassen.

Rosendal Teater er nå et rendyrket programmerende og co-produserende teater med en klar kunstnerisk profil gitt av teatersjefen. 

Boka om teatrets historie og betydning for scenekunstmiljøet i byen og landet er under arbeid, og planlagt lansert vinteren 2021. Forfatter av boka er Melanie Fieldseth.

Kunstneriske ledere 

Kristian Seltun 1998–2001
Silje Ingleiv Engeness 2001–2008
Per I. Ananiassen 2008–2020
Alexander Roberts 2021–

Referanser

Eksterne lenker
Rosendal Teater
Rosendal Teater i Scenewebdatabasen

Kultur i Trondheim
Scenekunst
Dans
Performancekunst
Teatre i Norge
Musikk
Østbyen (Trondheim)
Valle Hovin Kunstgress

Valle Hovin Kunstgress er et fotballstadion i Oslo på Valle. Stadionet er hjemmebane for Vålerenga 2 og treningsbane for Vålerengas A-lag. Valle Hovin Kunstgress ligger ved Vallhall Arena. Valle Hovin Kunstgress har nesten ingen sitteplasser, fordi det opprinnelig var en treningsbane, men det er snakk om å bygge en ny bane, slik at Vålerenga 2 slipper å spille på treningsbanen til Vålerenga Fotball.

Fotballstadioner i Oslo
Idrettsanlegg i Oslo
Vålerenga Fotball
Sport i bydel Gamle Oslo
Svein Grøndalen

Svein Grøndalen (født 8. februar 1955 i Halden) er en norsk tidligere fotballspiller. Norgesmester for Moss Fotballklubb 1983. Grøndalen spilte venstreback eller midtstopper, og var kjent for sin fysiske spillestil. Han har fått mye omtale for sin takling av Ralf Edström i en landskamp mellom Norge og Sverige i 1977, hvor Edström ble hardt skadet.

På klubbnivå spilte Grøndalen for Raufoss, Rosenborg og Moss. Han spilte totalt 77  for Norge i perioden 1973 til 1984.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Norgesmestere i fotball
Fotballspillere for Moss FK
Fotballspillere for Raufoss IL
Fotballspillere for Rosenborg BK
Grøndalen, Svein
Fødsler i 1955
Mathilde

Mathilde er en opprinnelig dansk, tysk og fransk form av kvinnenavnet Mathilda som er en latinsk form av det tyske navnet Mechthild, dannet av de gammelhøytyske ordene macht, «makt», og hildr, «kamp». Matilde er en spansk form av Matilda og en skandinavisk variant av Mathilde.

Utbredelse
Mathilda var et populært navn i England i middelalderen. Senere har formen Matilda vært mer brukt, men ikke like ofte.

Matilda var et populært navn i USA på første halvdel av 1800-tallet.

I Norge var formen Mathilde populær på slutten av 1800-tallet, og igjen fra årtusenskiftet.

|}

Varianter av navnet
 Machteld (nederlandsk)
 Macia (tsjekkisk, polsk)
 Maddie (engelsk)
 Mafalda (italiensk, portugisisk)
 Mahaut (fransk)
 Mala (tsjekkisk, polsk)
 Mallt (walisisk)
 Matelda (italiensk)
 Mathilda (engelsk, svensk)
 Mathilde (dansk, nederlandsk, fransk, tysk, norsk, italiensk)
 Mati (spansk)
 Matild (nederlandsk)
 Matilda (engelsk, finsk, svensk, slovakisk, italiensk, kroatisk)
 Matilde (italiensk, portugisisk, spansk, dansk)
 Matti (engelsk)
 Mattie (engelsk)
 Matty (engelsk)
 Matylda (tsjekkisk, polsk)
 Maud (nederlandsk, engelsk)
 Maude (engelsk, fransk)
 Maudie (engelsk)
 Mechteld (nederlandsk)
 Mechtild (tysk)
 Mechtilde (tysk)
 Tila (tsjekkisk, polsk)
 Tilda (engelsk, finsk, spansk, svensk)
 Tilde (dansk)
 Tille (dansk)
 Tilli (engelsk)
 Tillie (engelsk)
 Tilly (engelsk)
 Tylda (tsjekkisk, polsk)

Kjente personer med navnet
 Matilda av Skottland (ca. 1080–1118), engelsk dronning
 Matilda (Maud) av England (1101–1167), første regjerende dronning av England
 Matilde av Kanossa (d. 1115), italiensk grevinne
 Dronning Caroline Mathilde (1751–1775), britisk-født dronning av Danmark
 Mathilde Franziska Anneke (1817–1884), tysk-amerikansk aviskvinne og kvinnesaksforkjemper
 Mathilde Marchesi (1821–1913), tysk sanger
 Matilda Joslyn Gage (1826–1898), amerikansk fritenker og kvinnesaksforkjemper
 Mathilde Wesendonck (1828–1902), tysk forfatter
 Mathilde Blind (1841–1896), tysk-britisk dikter
 Matilda Ksjesinskaja (1872–1971), russisk ballerina
 Mathilde Malling Hauschultz (1885–1929), dansk politiker
 Matilde Camus (f. 1919), spansk forfatter
 Mathilda May (f. 1965), fransk filmskuespiller
 Mathilde Nortvedt (f. 1970), norsk kunstner
 Mathilde, hertuginne av Brabant (f. 1973), kronprinsesse av Belgia

Annen bruk
 Matilde er en roman av Oskar Braaten fra 1920.
 Matilda er en barnebok av Roald Dahl fra 1988. Boka ble filmatisert i 1996.
 253 Mathilde er en asteroide
 SS «Mathilde» - en hardangerjekt

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kvinnenavn
HP-Source.net

HP-Source.net er et internasjonalt nettverk som består av forskere, praktikere og beslutningstakere som jobber for å forbedre helsefremmende tiltak. Nettverket arbeider for å utvikle av en felles strukturell løsning for innsamling av informasjon om infrastruktur og retningslinjer for helsefremmende tiltak og om gjennomføring av tiltak. Sentrale oppgaver er utvikling og drift av databaser med innsamlet informasjon og videre forskning på innsamlet informasjon for å dokumentere effektiviteten av helsefremende tiltak. 

Prosjektet ledes av førsteamanuensis Elisabeth Fosse og professor Maurice Mittelmark ved HEMIL-senteret, i samarbeid med professor Spencer Hagard ved the London School of Hygiene and Tropical Medicine.

Eksterne lenker 
 HP-Source.net

Nettsteder
Universitetet i Bergen
Fylkesvei 4992

Fylkesveg 4992 går mellom Kåso og Vestvik i Bømlo kommune. Veien er 2,6 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 10 (Hordaland).

Kommuner og knutepunkter

 Kåso
Endepunkt Vestvik

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 

Fylkesveier i Vestland
Veier i Bømlo
Kompetansemål

Et kompetansemål er i norsk skole et definert mål i læreplanen for elevenes læring. I læreplanen Kunnskapsløftet-06 var målsettingene for grunnskoleutdanningen definert gjennom slike kompetansemål i alle fag. Over kompetansemålene står grunnleggende ferdigheter, som er mindre konkrete og ofte mer tverrfaglig orientert. 

I videregående skole er kompetansemål definert for hva elevene skal kunne etter hvert trinn og hvert fag. I grunnskolen er de definert etter hva de skal kunne etter henholdsvis 2., 4., 7. og 10. trinn. Formelle kompetansemål fastsettes av Utdanningsdirektoratet og publiseres gjennom Grep. 

I den praktiske undervisningen konkretiseres kompetansemålene i kunnskapselementer. For eksempel anga Kunnskapsløftet-06 at elever skulle lære om sentrale konflikter i det 20. århundre, og kunnskapselementene for målet kunne da angi at elevene skulle lære om første og andre verdenskrig. 

I læreplanene som fulgte Kunnskapsløftet-06 var det til sammen ca 12 000 læringsmål i alle fag i norsk skole.

Se også  
 Læreplaner i Norge
 Kompetansemål i norsk for vg3

Utdanning i Norge
Fylkesvei 7228

Fylkesvei 7228 går mellom Hommelstø og Naustviksjøen i Brønnøy kommune. Veien er 1,6 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 46.

Kommuner og knutepunkter

 Hommelstø
Endepunkt Naustviksjøen

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Nordland
Veier i Brønnøy
Fylkesvei 2978

Fylkesvei 2978 går mellom Tronsrød og Brunla i Larvik kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 59 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Erlend Haaskjold

Erlend Haaskjold (født 1. desember 1972 i Oslo) er en norsk jurist.

Han har B.C.L. (Bachelor of Civil Law) fra University of Oxford, LL.M. fra University of London og tok juridisk embetseksamen ved Universitetet i Oslo i 1996.

Haaskjold var dommerfullmektig hos sorenskriveren i Stjør- og Verdal fra 1997 til 1998, advokat hos Regjeringsadvokaten fra 1999 til 2009, advokat i advokatfirmaet Thommessen fra 2009 til 2012, og advokat i advokatfirmaet Arntzen de Besche fra 2012 til 2021. Fra april 2021 er han partner i advokatfirmaet Schjødt.

Han fikk møterett for Høyesterett i 2003. Haaskjold har prosedert en lang rekke sivile saker for norske domstoler og har ved flere anledninger representert Norge i Den europeiske menneskerettsdomstolen i Strasbourg.

Bibliografi 
 Kontraktsforpliktelser, Cappelen Akademisk Forlag, Oslo 2002
 Kontraktsforpliktelser (2. utg.), Cappelen Damm, Oslo 2013
 Obligasjonsrett - en innføring, Universitetsforlaget, 2017 ISBN 9788215029382

Eksterne lenker 

 

Norske advokater
Norske embets- og tjenestemenn
Fødsler i 1972
Ivar Throndsen

Ivar Throndsen (født 29. mars 1853 i Nes i Akershus, død 18. januar 1932 på Kongsberg) var en norsk myntgravør.

Ivar Throndsen gikk i lære hos juveler J. Tostrup i Christiania fra 1870, samtidig som han studerte ved Den Kgl. Tegneskole under billedhuggeren Julius Middelthun. Han ble ansatt som myntgravør ved Den Kongelige Mynt i Kongsberg i 1879, etter ferdige studier startet han der i 1880. Hans produksjon av medaljer, jetonger og merker ble nesten 500 arbeider. Ragnar Støren og Hans Holst katalogiserte hans arbeid i 1937.

Utvalgte arbeider 
 H.M. Kongens erindringsmedalje
 H.M. Kongens gullmedalje
 Sydpolsmedaljen
 1884–1920 17. mai-medaljer
 1902 Medaljen til Nobels fredspris etter modell av billedhuggeren Gustav Vigeland
 Medaljen for lang og tro tjeneste

Referanser

Litteratur 
 R. Støren og Hans Holst: Myntgravør Ivar Throndsens medaljer, jetonger og merker, i serien Publikasjoner fra Universitetets myntkabinett nr. 3, utgitt i kommisjon hos H. Aschehoug & Co (W. Nygaard), Oslo, 1937. 
Inneholder:
1.  Medaljer, preget for Norge i 19. århundre 
2. Myntgravør Ivar Throndsens biografi

Norske gravører
Personer fra Nes kommune i Akershus
Fødsler i 1853
Dødsfall i 1932
Kieran Gibbs

Kieran James Ricardo Gibbs (født 26. september 1989) er en engelsk fotballspiller som spiller for den amerikanske klubben Inter Miami CF.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Engelske fotballspillere
Fotballspillere for Wimbledon FC
Fotballspillere for Arsenal FC
Fotballspillere for Norwich City FC
Fotballspillere for West Bromwich Albion FC
Fotballspillere for Inter Miami CF
Personer fra London
Fødsler i 1989
Gunhild Halle Haugen

Gunhild Halle Haugen (født 1. juni 1972 i Sandefjord) er en norsk lærer og tidligere friidrettsutøver som spesialiserte seg på langdistanseløp. Hun representerte IL Runar. Hun vant 12 NM-gull på 1500 meter, 5000 meter, 10000 meter og terrengløp.

Hun giftet seg i 1999 og tok navnet Haugen. Hun er datter til Per Halle, norgesmester på 5000 meter fra 1972.

Personlige rekorder

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Sandefjord kommune
Norske langdistanseløpere
Norske motbakkeløpere
Kongepokalvinnere i friidrett
Norgesmestere i friidrett
Deltakere for Norge under VM i friidrett 1997
Deltakere for Norge under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Norge under EM i friidrett 2002
Sissel Grottenberg

Sissel Sofie Grottenberg (født 17. august 1956 i Sarpsborg) er en norsk tidligere langdistanseløper.

Sissel Grottenberg kom litt i skyggen av Grete Waitz og Ingrid Kristiansen, men med et tosifret antall NM-gull og en rekke sterke internasjonale prestasjoner er Sissel like fullt blant tidenes aller beste norske, kvinnelige løpere.

I 1978 vant hun sitt første maratonløp i Drammen. I 1979 satte hun ny norsk rekord på maraton med tiden 2.39,37. Denne rekorden ble imidlertid ikke notert, siden det ennå ikke var kjent at løypa i New York City Marathon der Grete Waitz hadde vunnet i årene fra 1978 til 1980, var for kort. Samme år ble Grottenberg nummer tre i Tokyo maraton.

I 1984 ble hun nummer tre i Boston Marathon. Den samme plasseringen oppnådde hun da hun i 1987 satte bestenotering med tiden 2.32,57 i Berlin maraton. Sissel har i tillegg meget gode plasseringer fra EM, VM og OL i friidrett og en rekke andre topp 10 plasseringer i de mest kjente maratonene  i verden. I OL i 1988 i Seoul løp Sissel en sterk maraton, hvor hun var eneste av de norske damene som fullførte løpet.  

Grottenberg var også en meget solid baneløper, med blant annet 4.12.30 på 1500m . Hun er den eneste norske løperen som har NM-gull både på 1500m, 3000m, 5000m, terrengløp, halvmaraton og maraton. 

Hun avsluttet egentlig sin lange karriere ved å vinne Frankfurt Marathon i 1993 og Wien Marathon i 1994, men kom tilbake to år etter barnefødsel, som 40-åring, med en 2.-plass i Twin Cities Marathon på den svært sterke tiden 2.34,45.

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Noen resultater

Personer fra Sarpsborg kommune
Norske langdistanseløpere
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Norgesmestere i friidrett
Deltakere for Norge under VM i friidrett 1991
Atle Douglas



Atle Thorold Lancelot Douglas (født 9. juni 1968 i Oxford, England) er en norsk tidligere friidrettsutøver som representerte BFG Fana, SK Vidar, Bergen FIK, IL Gular og IL Norna-Salhus.

Douglas spesialiserte seg på distansen 800 meter, og kom på åttendeplass i finalen under EM 1994. Han deltok også i to OL (Barcelona 1992 og Atlanta 1996), og to verdensmesterskap Stuttgart 1993 og Göteborg 1995, uten å nå finalene. 

Han ble norgesmester på 800 meter i årene 1987-1990, 1993, 1995 og 1998. For seieren i 1993 mottok han kongepokalen. I 1992 satte Douglas ny norsk rekord på 800 meter med tiden 1.45,15 og slo dermed Audun Boysens rekord fra 1955. Douglas' personlige rekord er på 1.43,69, og ble satt i Rieti i september 1995. Per august 2018 har han bare OL-vinneren Vebjørn Rodal foran seg på statistikken.

Han er eldre bror av Quincy Douglas.

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Se også 
 Mestvinnende utøvere i NM i friidrett

Eksterne lenker 
 

Norske mellomdistanseløpere
Norgesmestere i friidrett
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Kongepokalvinnere i friidrett
Personer fra Oxford
Personer fra Bergen kommune
Friidrettsutøvere for IL Gular
Friidrettsutøvere for SK Vidar
Friidrettsutøvere for IL Norna-Salhus
Las Palmas de Gran Canaria

Las Palmas de Gran Canaria er den største byen på Kanariøyene og øya Gran Canaria og er provinshovedstad i provinsen Las Palmas. Sammen med Santa Cruz på Tenerife er den også hovedstad i den autonome regionen Kanariøyene.

Historie 
Byen ble grunnlagt etter at spanjolene hadde beseiret urbefolkningen, guanchene  i 1487.  
Byen brant i 1599.  På 1600-tallet hadde byen en sterk økonomisk utvikling, særlig basert på eksport av sukkerrør til Europa og Amerika. Velstanden førte også til at byen helt inn på 1700-tallet var svært utsatt for angrep fra sjørøvere.

Byen fikk etter hvert stor betydning som viktig sjøfartsby.  Havnen er god, den har vært og er et viktig støttepunkt for mange foran krysningen av Atlanterhavet.

I 1927 fikk byen status som provinshovedstad. Siden 1960-tallet har turismen gjort seg stadig mer gjeldende som vekstnæring. Fortsatt er også sjøfarten en betydelig næring her.

Klima 
Det stabile klimaet året rundt har gjort byen til en populær destinasjon for charter-turister.

Befolkningsutvikling

Attraksjoner 
I gamlebyen (Vegueta) i Las Palmas finnes mange historiske bygninger og flere museer.  Museo Canario har Kanariøyenes største samling gjenstander knyttet til urbefolkningens historie og kultur helt tilbake til før byen ble grunnlagt. Museet bruker navnet Tamaran på urbefolkningen (fra Gran Canaria, i stedet for Guancher).

Andre museer er Columbusmuseet, Casa Museum Colon, det tekniske museet Museo Elder de la Ciencia y la Tecnología og kunstmuseet for moderne kunst, Centro Atlantico de Arte Moderno.

Santa Ana – katedralen i gamlebyen ble påbegynt i 1497, og det tok ca. 400 år før den stod ferdig. Den vakre katedralen er rikt utsmykket innvendig.

Poema del Mar er et stort akvarium som ble åpnet i januar 2018.

Estadio de Gran Canaria er hjemmebane for UD Las Palmas og har en kapasitet på 32 520. Fotballklubben UD Las Palmas ble stiftet i 1949, og spiller i Primera División.

Byfestivalen Fiestas de san Juan i slutten av juni måned hvert år er til minne om byens grunnleggelse.  Karnevalet i februar og filmfestivalen er også begivenheter som pleier samle mye folk.

Byen har flere godt besøkte strender.  Den mest kjente av dem er Playa de Las Canteras.
Las Palmas har et livlig natteliv og det finnes et stort antall restauranter, barer, nattklubber og diskoteker.

Kollektivtransport 
Fra bussterminalen ved Parque San Telmo går det busser til steder rundt på hele øya.  Det er også en god bybussdekning. Havnen i Las Palmas danner utgangspunkt for fergeforbindelse til flere av de andre Kanariøyene.

Ca. 18 km sør for byen ligger Gran Canaria internasjonale lufthavn.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Las Palmas de Gran Canaria hos Canariposten (norsk)
 altomreiser.no om Las Palmas by
 Rejseguide, Las Palmas by, på dansk 

Byer på Kanariøyene
Gran Canaria
Kommuner på Kanariøyene
Liste over ordførere i Lillehammer

Liste over ordførere i Lillehammer kommune i Innlandet.

Oversikten omfatter ordførere i Lillehammer fra 1838 til dags dato. Lillehammer fikk kjøpstadrettigheter i 1827, men var frem til 1838 tilsluttet landkommunen Fåberg i administrativt henseende. Kommunene er senere blitt slått sammen igjen, da Fåberg i 1964 ble innlemmet i Lillehammer kommune. Se liste over ordførere i Fåberg for oversikt over disse ordførerne.

Nåværende ordfører siden 2011 er Espen Johnsen fra Arbeiderpartiet.

Ordførere 1838 – idag

Referanser

Kilder 
 Kommunenes Sentralforbund (KS)
 Festskrift Lillehammer kommune: Lillehammer 1827-1927. (Lillehammer 1927, D. Stribolts eftf. trykkeri). Side 139, «Fortegnelse over ordførere i Lillhammer 1838–1927».

Eksterne lenker 
 

Lillehammer
A CKY X-Mas

A CKY X-Mas er en EP av det amerikanske rockebandet CKY. EP-en ble distribuert under CKYs juleturné i 2000. Den er i dag sjelden og vanskelig å få tak i.

Spor
 «The 12 Days Of Christmas»
 «Up On A Rooftop»
 «Santa, What Am I Getting»
 «Santa's Coming»
 «We Wish You A Shitty Christmas»

CKY-album
EP-plater fra 2000

en:A CKY X-Mas
Rally Sverige 2007

Rally Sverige 2007 som var det 56. i rekken ble arrangert mellom den 9. og 11. februar i 2007. 
Det ble vunnet av Marcus Grönholm med Sebastien Loeb på 2.-plass. Norske Henning Solberg kom på 4.-plass. Det var 58 lag som stilte til start, 46 lag fullførte rallyet.

Resultater 

Sverige
Motorsport i Sverige
Sport i Sverige i 2007
Ma’ale Adumim

Ma'ale Adumim (hebraisk:מעלה אדומים – «rød oppstigning») er en israelsk bosetning og by lokalisert øst for Jerusalem på Vestbredden ved enden av Judea-ørkenen. Den er lokalisert innenfor grensene Gush Etzion regionale råd, men har hatt sin egen borgermester og selvstendige styre fra rådets rettsvesen siden de oppnådde bystatus i 1991.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Israelske bosetninger på Vestbredden
Bosetninger etablert i 1975
Akilles Tatios

Akilles Tatios (gresk Ἀχιλλεὺς Τάτιος, latin Achilles Tatius) fra Alexandria var en gresk forfatter som levde i romersk tid, antagelig på 100-tallet e.Kr.

Liv 
Flere kilder er samstemte om at Akilles Tatios bodde i Alexandria: Eustathios fra Thessalonike i kommentarene til Homers Odysseen 14.350, Fotios I av Konstantinopel i Bibliotheca (cod. 87), Suda og manuskripttradisjonen. En bevart papyrus og lingvistiske spor tyder på at Akilles virket tidlig på 100-tallet. Det er vanlig å anta at han skrev tidligere enn den greske forfatteren Longos fra Lesbos. En påstand i Suda om at han konverterte til kristendommen og ble biskop er neppe korrekt.

Verk 
Det eneste bevarte verket etter Tatios er kjærlighetsromanen Levkippe og Kleitofons eventyr (gresk τα κατα Λευκιππην και Kλειτoφωντα, Ta kata Leukippen kai Kleitophonta). Som i greske romaner ellers blir de elskende skilt ad, før de etter flere eventyr og farligheter endelig kan forenes. Verket er skrevet i en enkel, mildt parodisk stil, og hører til de mer litterært verdifulle av sin type. Romanen utviser flere likheter med Longos' roman Dafnis og Chloë, som også tilhører hyrdediktningen. Levkippe og Kleitofon er bevart i 23 håndskrifter, hvorav tolv med fullstendig tekst. Den tidligste er en papyrus fra 100-tallet. 

Suda tilskriver Akilles Tatios forfatterskapet til et verk om kulelegemet (gresk περι σφαιρας), et fragment det hevdes er 
en introduksjon til Phänomena (faino/mena = Framtoningene) av poeten Aratos, og som fortsatt kan finnes  (på gresk Eἰσαγωγὴ εἰς τὰ Ἀράτoυ φαινόμενα). Men forfatteren kan være en Akilles Tatios som levde på 200-tallet. Julius Firmicus Maternus, nevner dette skriftet, og skriver rundt 336 om en prudentissimus Achilles i Matheseos libri (Math. iv. 10). Fragmentet ble første gang publisert i 1567, deretter i  Uranologion  (Uranometri = himmelkart) av den lærde jesuitten Dionysius Petavius, med en oversetting til latin i 1630. Den samme kilden nevner også et verk av Akilles Tatios om etymologi, og ytterligere et med tittelen Ulike fortellinger.

Litteratur 
 «Achilleus Statios» i Suda 
 «Achilles Tatius» i Encyclopædia Britannica (1911)
 Del Corno, Dario: Letteratura greca (1988)
 Photios: Bibliotheca, J.H. Freese (oversetter) (1920) 
 Smith, William: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, «Achilles Tatius», Boston, (1867)
Leukippe og Kleitophon, komplett tekst på gresk og fransk

Referanser 

Greske romanforfattere fra oldtiden
Personer fra Alexandria
Samisk Nærings- og Utredningssenter

Samisk Nærings- og Utredningssenter (SEG) (nordsamisk: Sámi Ealáhus- ja Guorahallanguovddáš) er en bedrift med hovedvisjon om å styrke næringsutvikling og samfunnsliv først og fremst i de samiske kjerneområdene. SEG er lokalisert i Tana kommune i Finnmark fylke, og omfatter også Tana Samiske Språksenter. 

Daglig leder er Håvald Hansen (2008)

Tana samiske språksenter 
Språksenteret ble etablert i 2002 som en selvstendig enhet organisert under SEG. Det er et av åtte samiske språksentre i Norge.

Utvalgte prosjekter 
 Naturen som språklærer
 Utvikling av samiske juridisk terminologi

Eiere 
 Tana kommune, Norge (hovedaksjonær)
 Utsjok kommune, Finland
 Enare kommune, Finland
 Sodankylä kommune, Finland
 Davvi Girji OS, Karasjok, Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Hjemmeside

Kultur i Tana
Næringsliv i Troms og Finnmark
Norske kommunale selskaper
Samiske språksentre