alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Fabel

For det norske bandet, se Fabel. For den norske filmen, se Fabel (film)

Fabel, fra latin fabula som var det gamle romerske ordet for «drama», men også betyr «fortelling» (fra verbet fari, å fortelle) er en betegnelse for en kort fortelling med en satirisk eller moralistisk handling, ofte i form av allegorier, og ofte med dyr i hovedrollen som personifikasjoner av menneskelige egenskaper, laster eller dyder. Fabelen tjener som belærende underholdning.

Historie 
Dyrefabelen har urgamle røtter og er utbredt over hele verden. Rundt år 500 skal en slave ved navn Æsop ha skrevet ned fabler. At han omtales som slave, er interessant fordi fabler tar parti for den svake part. På latin er det fabelmotiver i Lucilius' og Horats' satirer, mens den frigivne Gaius Julius Phaedrus gjenfortalte greske prosafabler på jambiske vers. 

Så populære var dyrefablene at det opprinnelige franske ordet for rev, goupil, ble fortrengt av fabelrevens navn, renard (Reynhard), og hanen Chantecler fra samme fabel er fortsatt et kjært fransk symbol.

Andre betydninger 
«Fabel» kan i litteraturteoretiske sammenhenger bety fortellingens plott. Dette kan spores tilbake til Aristoteles, som benytter dette begrepet når han i Poetikken, kapittel 4, sier «Etterligningen av handlingen heter fabelen (mythos); med fabel (mythos) mener jeg sammenføyningen av begivenhetene i tragedien.»

Ordet «fabelaktig» er i de siste århundrene blitt synonymt med «fantastisk» (i betydningen ikke til å tro på), men den litterære konteksten henger fortsatt ved: En forfatter av fabler kan bli kalt for en «fabulist». En som fabulerer, er en som dikter opp en fantasifull, overraskende fortelling. 

Den samme opprinnelsen har det franske ordet fabliau, en middelaldersk fortelling på vers med et humoristisk eller satirisk preg. Hovedfiguren kunne være Reven Reynard som er en luring, en trickster. Fabler er samfunnskritiske av karakter og gir stemme til den svake part og de undertrykte.

Kjente fabulister 
 Æsop
 Vishnu Sarma
 Phaedrus
 Hyginus, forfatter av Fabulae. 
 Berechiah ha-Nakdan (Berechiah Punctuator, jødisk forfatter, 1200-tallet).
 Marie de France
 Biernat of Lublin (polsk, ca. 1465? – ca. 1529).
 Jean de La Fontaine
 Ignacy Krasicki (polsk, 1735 – 1801).
 Hans Christian Andersen
 Ivan Krylov
 «Onkel Remus» (Joel Chandler Harris)

Noen moderne fabulister 
 George Ade
 James Thurber (1894–1961), Fables For Our Time.
 Damon Runyon
 Sholem Aleichem

Noen kjente fabler 
 Æsops fabler
 Det lille toget som kunne – moralistisk barnefabel fra USA, ca. 1910
 Jonathan Livingston Seagull, Richard Bachs fortelling om en måke
 Watership Down, Richard Adams' første roman
 The Lion King – tegnefilm og musikal
 Keiserens nye klær ved H.C. Andersen
 Fables and Parables ved Ignacy Krasicki

Referanser

Se også 
 Litteratur
 Allegori
 Apologi
 Parabel (lignelse)
 Eventyr
 Legende
 Myte
 Sagn
 Spøkelsefortelling
 Urban legende

Eksterne lenker 
 
 Norske dyrefabler
 Fabel; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

Litterære sjangre
Folkeminne
Folkediktning
Fabler
Legende

Legende (latin: «som bør leses») betegner opprinnelig en oppbyggelig fortelling om hellige menn og kvinner eller andre forbilder, legendariske skikkelser som Holger Danske, kong Arthur og Wilhelm Tell.

En kjent legendesamling er Legenda Aurea (Den gyldne legende) av Jacobus de Voragine.

Fantastiske beretninger kan også kalles legender. 

Legendeformen er tatt i bruk av forfattere, som John Bunyans bok Pilgrims Progress. Gabriel Scott kaller også sin bok Det gylne evangelium for en nyere legende. En av science fiction-forfatteren Clifford D. Simaks bøker har på norsk fått tittelen Legenden om mennesket.

Berømte personer kan bli omtalt som «levende legender», som i en avisoverskrift: «Bob Dylan – en levende legende».

Referanser

Eksterne lenker 
 Legende; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
  ''The Legends of the Saints: An Introduction to Hagiography

Folkeminne
Sjangre
Religion
 

hu:Legenda
Bokn

Bokn er en øy-kommune i Rogaland som består av tre bebodde øyer (Ognøy, Austre Bokn og Vestre Bokn) og 123 småøyer og holmer. Kommunen har Karmøy vest og nord for seg, Tysvær i nord, Stavanger i øst, og Kvitsøy i sør. Høyeste punkt er Boknafjellet på 294 moh.

I Bokn har næringslivet tidligere bestått hovedsakelig av jordbruk og fiske. Dei står fremdelses sterkt, men nå er det også to store bedrifter,  HighComp som lager komposittprodukter og Grieg seafood som har oppdrettsanlegg og smoltproduksjon i tillegg til mange mindre bedrifter.  

To bygder, Føresvik og Alvestadkroken, som begge ligger på Veste Bokn. Lokalt blir de to Boknøyene bare omtalt som Austre og Vestre. 

Bokn har egen barnehage, barne- og ungdomsskole, bibliotek og en matvarebutikk.

Bokn har bruforbindelse mot nordfylket Rogaland og fergesamband mot sør, dette gjør at Bokn er en ferdselsåre for alle som kommer nordfra og kjører sørover langs vestkysten.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er et sted ved en historisk kvednabekk. Der er det oppført et kvernhus slik det stod i gamle dager. Det var tidligere mange kvernhus langs bekken, som går fra Boknabergsvatnet og ut i Boknasundet. Kommunens tusenårstre er plantet på plassen.

Kommunen arrangerte en åpen folkeavstemning for innbyggerne som avgjorde plassen, og formålet var å gjenskape et historisk miljø. Kommunen har også en tomt på den ene sida av bekken, som er tiltenkt museumsformål, som bl.a. innebærer flytting av bygdemuseet. Det er en intensjon om å utvikle forskjellige aktiviteter i dette miljøet, bl.a. for Den kulturelle skolesekken, og stedet har hatt sporadiske aktiviteter opp igjennom, med bl.a. skoleklasser og pensjonister som har vist hvordan de laga mel før i tida.

Kommunikasjon 
E39 går over alle de tre hovedøyene, og ekspressbussene gir god forbindelse nordover til Haugesund og Bergen, samt sørover til Stavanger. Ferge Arsvågen-Mortavika.

Kommunen har to campingplasser, en på Vestre Bokn og en like ved E39 på Austre Bokn.  

For båtfolket er det ny gjestehavn i Føresvik med bunkringsmuligheter og butikk/post samt kafe.

Kjente personer fra Bokn 
 Nils Trosner (1685-1734), matros og dagbokskribent
 Asbjørn Kloster (1823-1876), avholdsforkjemper
Daniel Danielsen Grønnestad (1879-1912), Titanic-offer
 Lars Elisæus Vatnaland (1892-1983), stortingsrepresentant (Sp) 1945-1961

Eksterne lenker 
 
 Bokn - Store norske leksikon
 Bokn kommune, Rogaland - Allkunne, levande leksikon
 Bygdabladet for Bokn
Almanakk

En almanakk, også kalt syvende sans og filofax, er en årlig kalender som utgis i bokform og inneholder informasjon om et eller flere emner for de ulike dagene. Den brukes som et hjelpemiddel for å holde rede på avtaler, gjøremål, kontakter, helligdager, soloppgang/solnedgang, navnedager, fødselsdager og også små dagboksnotater. Ordet almanakk kommer trolig av arabisk al-manākh («klimaet»), og reflekterer almanakkens egentlige formål: Å informere om hvordan vær og klima kom til å påvirke jordbruket. Nyere almanakker trykkes ofte med astronomiske data, statistikk, helligdager, generell informasjon og underholdning som gåter og treffende vendinger.

Den eldste kjente norske almanakken kommer fra år 1644 da Tyge Nielssøns utgav sin almanakk i Christiania.
Formatet var ca. 10 × 7,5 cm. og inneholdt 48 upaginerte sider. 

Betegnelsen filofax er et degenerert varenavn. Filofax, som er dannet av det engelske uttrykket file of facts, var opprinnelig et produktnavn for en populær avtalebok med kalender fra en spesiell produsent på 1980- og 1990-tallet, men har i formen filofaks seinere blitt betegnelse for alle tilsvarende dagbøker og almanakker.

I nyere språkbruk, finner en like gjerne navnet kalender brukt om tilsvarende oversikter. (avtalekalender, for eksempel.) Bruken synes å ha kommet fra engelsk.

Moderne almanakker

Datamaskiner/PC 
I dag kan man med en datamaskin ha en digital kalender («digital almanakk») som holder styr på avtaler, gjøremål, kontakter, notater osv. Et eksempel på et slikt program er Microsoft Outlook.

Håndholdte enheter (PDA) 
PDA-en begynte som avansert form for elektronisk «filofax», men er i dag blitt et kraftig redskap for mye mer enn oppgaveplanlegging. De ulike modellene, Palm, Pocket PC eller mobile telefonenheter med PDA, gir deg omfattende kalenderfunksjoner, kontaktdatabase, dokumentdatabase, musikkdatabase, dataprogrammer og inneholder trådløs kommunikasjon og synkronisering med e-postprogrammer (for eksempel Microsoft Outlook).

Se også 
 Kalender
 Primstav
 Dagbok
 Skoledagbok

Eksterne lenker 
 

Tid
Bøker
3. november

3. november er den 307. dagen i året og den 308. i skuddår. Det er 58 dager igjen av året.

Navnedag
Raymond, Roy

Historie 

 1760 – Syvårskrigen: I slaget ved Torgau seiret Preussen over Østerrike.
 1950 - Air India Flight 245 styrtet inn i Mont Blanc og alle 48 ombord omkom.
 1957 – Sputnik 2 med romhunden Laika ble skutt opp.
 2020 – Den amerikanske delstaten Mississippi valgte nytt delstatsflagg som erstatning for det tidligere flagget som inneholdt «sørstatskorset».

Norsk historie 
 1967 – Fraktefartøy «Dux» fra Oslo er på reise fra Glomfjord til Oslo med gjødning da den kantrer og synker etter at lasten forskyver seg på Boknafjorden. Av besetningen på 17 omkommer 14, mens tre reddes av hydrofoilen «Sleipner» i flaggruten.
 1990 – Folketelling,  innbyggere i Norge.
 2001 – Folketelling,  innbyggere i Norge.

Fødsler 
Se flere som er født 3. november i :Kategori:Fødsler 3. november.
 1768 – Karađorđe Petrović, grunnlegger av Huset Karađorđević (d. 1817)
 1816 – Jubal Anderson Early, amerikansk advokat og general (d. 1894)
 1883 – John Taylor, amerikansk friidrettsutøver (d. 1908)
 1913 – Albert Cossery, fransk forfatter (d. 2008)
 1920 – Guttorm Hansen, norsk stortingspresident (d. 2009)
 1926 – Valdas Adamkus, litauisk president
 1927 – Odvar Nordli, norsk statsminister (d. 2018)
 1927 – Roar Nøstvik, norsk ordfører (d. 2015)
 1928 – Osamu Tezuka, japansk mangategner og animatør (d. 1989)
 1933 – Michael Dukakis, amerikansk politiker og guvernør
 1933 – Amartya Sen, indisk økonom
 1935 – Paulos, patriark av den etiopisk-ortodokse kirke (d. 2012)
 1945 – Gerd Müller, tysk fotballspiller (d. 2021)
 1947 – Gunnar Flikke, norsk redaktør
 1948 – Elsa Skarbøvik, norsk politiker
 1949 – Larry Holmes, amerikansk bokser
 1955 – Andrej Dugin, russisk illustratør
 1960 – Paul Ruto, kenyansk friidrettsutøver
 1961 – Jan Toft, norsk musiker
 1963 – Ian Edward Wright,  engelsk fotballspiller
 1970 – Geir Frigård, norsk fotballspiller
 1971 – Unai Emery, spansk fotballspiller og trener
 1971 – Dylan Moran, irsk skuespiller
 1971 – Jill Moursund, norsk illustratør og billedkunstner
 1972 – Hubertus Heil, tysk politiker
 1973 – Terje Hilanmo, norsk musiker
 1973 – Ippolito Sanfratello, italiensk skøyteløper
 1979 – Pablo Aimar, argentinsk fotballspiller
 1982 – Jevgenij Pljusjtsjenko, russisk kunstløper
 1985 – Henry Joseph Shindika, tanzaniansk fotballspiller

Dødsfall 
Se flere som døde 3. november i :Kategori:Dødsfall 3. november.
 1890 – Peder Fylling, norsk historiker (f. 1818)
 1957 – Wilhelm Reich, østerriksk psykoterapeut (f. 1897)
 1970 – Kong Petar II av Jugoslavia (f. 1923)
 2001 – Lucio Colletti, australsk politiker og filosof (f. 1924)
 2006 – Reidar Berge, norsk kunstmaler og billedhugger (d. 1902)
 2009 – Francisco Ayala, spansk forfatter og sosiolog (f. 1906)
 2010 – Viktor Tsjernomyrdin, russisk politiker (f. 1938)

Merkedager 
 Nasjonaldag for Panama og Dominica

Referanser 

03. november
29. februar

29. februar opptrer kun når det er skuddår, og er da årets 60. dag. Det er 306 dager igjen av året. Tidligere var Leander satt opp med navnedag denne datoen. 
29. februar  i . Forrige gang det var 29. februar var i . Neste gang det er 29. februar er i .  I Norge er i alt 3140 personer født på skuddårsdagen.

Tradisjoner 
Det finnes en tradisjon som forteller at kvinner kun kan fri til en mann når det er skuddår, i mange tilfeller bare den 29. februar. Dersom mannen sier nei, hører det til tradisjonen at han «bøtlegges». Kvinnen bør få et kyss, en symbolsk pengesum og tolv par hansker for å skjule at hun ikke har på noen ring. Tradisjonene varierer litt fra land til land.

Historie 
 1504 – Christofer Columbus bruker sin kunnskap om en måneformørkelse for å overbevise de innfødte amerikanerne om å gi ham forsyninger. 
 1940 – Finland innleder fredsforhandlinger med Sovjetunionen under vinterkrigen. 
 1948 – Kråkerøy-talen: I en dramatisk tale på Kråkerøy angriper statsminister Einar Gerhardsen kommunistene.
 1952 – New Yorks fotgjengere får et eget lyssignal på Time Square. Ordene «Walk» og «Don't Walk» i grønt og rødt lys regulerer overgangene.
 1960 – Agadir i Marokko rammes av et kraftig jordskjelv som tar livet av mer enn  mennesker.

Fødsler 
Se flere som er født 29. februar i :Kategori:Fødsler 29. februar.
 1792 – Gioacchino Rossini, italiensk komponist (d. 1868)
 1872 – Nicolai Rygg, norsk sosialøkonom og direktør for Norges Bank (d. 1957)
 1904 – Jimmy Dorsey – amerikansk jazzmusiker og orkesterleder (d. 1957)
 1924 – Andrzej Maria Deskur, polsk kardinal (d. 2011)
 1924 – Vladimir Krjutsjkov, russisk politiker (d. 2007)
 1936 – Jack Robert Lousma, amerikansk astronaut
 1944 – Dennis Farina, amerikansk skuespiller (d. 2013)
 1952 – Oswaldo Payá, kubansk politisk aktivist og regimekritiker (d. 2012)
 1952 – Raisa Smetanina, russisk langrennsløper
 1972 – Magnus Kihlstedt, svensk fotballspiller
 1976 – Ja Rule, amerikansk rapper
 1984 – Erik Havnvik, norsk fotballspiller
 1940 – Aage Müller-Nilssen, teolog, tidligere generalsekretær i Kirkens Bymisjon

Dødsfall 
Se flere som døde 29. februar i :Kategori:Dødsfall 29. februar.
 1908 – John Hope, 1. marki av Linlithgow (f. 1860)
 1956 – Elpidio R. Quirino, filippinsk president (f. 1890)
 1968 – Tore Ørjasæter, norsk lyriker (f. 1886)
 2004 – Hartvig Sætra, norsk skribent og politiker (f. 1933)
 2012 – Davy Jones, britisk sanger og skuespiller (f. 1945)

Dager i februar
Høybuktmoen

Høybuktmoen (nordsamisk: Nuvvosguolbba) er en mo mellom Strømsbukt og Høybukt i Sør-Varanger kommune. Moen ligger 13 kilometer fra Kirkenes og er standkvarter for Garnisonen i Sør-Varanger (GSV). Her ligger også Kirkenes lufthavn som har daglige flyavganger til Tromsø, Oslo, Alta, Vadsø og Vardø.

Historie 
Den første innkvarteringen besto av gammer og var i fra GSVs opprettelse i 1921.

Det ble vedtatt i 1946 at man skulle bygge opp en ny leir ved den tyskbygde flyplassen. Første delen av byggingen sto ferdig i 1951. I ettertid har det vært en del nybygging, blant annet av en ny idrettshall. Grenseposten er leirens leirmagasin.

Se også
Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

Referanser 

Norske militærleirer
Byggverk i Sør-Varanger
Forsvaret i Troms og Finnmark
Jørstadmoen

Jørstadmoen er et tettsted nord i Lillehammer kommune i Innlandet. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Stedet preges av militærbasen Jørstadmoen leir.

På stedet finnes ellers blant annet skole, dagligvarebutikk, Jorekstad fritidsbad og Jorekstad idrettsanlegg.

Referanser 

Tettsteder i Innlandet
Bosetninger i Lillehammer
Strasbourg

Strasbourg (fransk uttale: , tysk: Straßburg eller Strassburg) er en by i departementet Bas-Rhin i Alsace (tysk Elsass) i regionen Grand Est i Frankrike. Byen er møtested for Europaparlamentet, Europarådet og Den europeiske menneskerettsdomstolen, og hovedkvarter for Eurokorpset. Strasbourgs historiske sentrum på øya Grande Île ble i 1988 oppført på UNESCOs verdensarvliste. Verdensarvområdet ble i 2017 utvidet med Neustadt.

Historie 

Romerne etablerte en militær utpost omtrent der byen ligger i dag, som ble kalt Argentoratum. Fra 300-tallet var byen bispesete og på 400-tallet bosatte alemannere, hunere og frankere seg i byen. Den ble i 1262 en del av Det tysk-romerske rike og var et viktig kommersielt senter i middelalderen. Katedralen i Strasbourg ble ferdigstilt i 1439. I 1520-årene var Martin Luther aktiv i Strasbourg, og hans tilhengere etablerte et universitet her i det følgende århundret.

Strasbourg ble annektert av Frankrike i september 1681. Den offisielle intolerante religiøse politikken som førte til at mange franske protestanter flyktet fra Frankrike (mest til Preussen) fikk likevel mindre betydning i Strasbourg, selv om protestanter ble utelukket fra offentlige embeder. Byen fortsatte å være sterkt preget av tysk kultur; på begynnelsen av 1770-årene studerte Goethe her, og byen ble et krystalliseringspunkt for den litterære bevegelsen Sturm und Drang. Med veksten i handel og industri ble byens befolkning tredoblet på 1800-tallet til rundt 150 000.

Byen ble i 1871 igjen en del av Tyskland da Preussen vant den fransk-prøyssiske krig, men gikk i 1919 tilbake til Frankrike. Den ble annektert tysk område fra 1940 og fransk igjen fra 1945, etter avslutningen av den andre verdenskrigen.

Sport 
Byens fotballag er RC Strasbourg.

Utdanning 
 École nationale supérieure d'informatique pour l'industrie et l'entreprise
 École pour l'informatique et les techniques avancées
 École pour l'informatique et les nouvelles technologies
 EM Strasbourg Business School
 ISEG Marketing & Communication School
 ISG Programme Business & Management

Befolkningsutvikling 
Antall innbyggere i kommunen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunedata INSEE
 Strasbourg.info

 
Verdensarven i Frankrike
Byer ved Rhinen
Stater og territorier etablert i 1262
Stater og territorier opphørt i 1681
21. oktober

21. oktober er den 294. dagen i året (den 295. i skuddår). Det er 71 dager igjen av året.

Navnedag

Birger, Bergljot

Historie 
 1887 – Telemark Turistforening blir stiftet.
 1962 – Hurtigruteskipet MS «Sanct Svithun» forliser ved Nordøyan fyr på Folda. 41 omkommer.
 1966 – En haug med avfall fra en kullgruve sklir ut og begraver bebyggelse i landsbyen Aberfan, nær Merthyr Tydfil i Wales. Mer enn 144 blir drept, derav 116 skolebarn.
 1983 – Meterdefinisjonen blir knyttet til lysets hastighet slik at denne blir et helt antall meter per sekund:  m/s.
 1998 – Game Boy Color lanseres i Japan.

Fødsler 
Se flere som er født 21. oktober i :Kategori:Fødsler 21. oktober.
 1671 – Frederik IV, dansk-norsk konge (d. 1730)
 1820 – Albert Bonnier, svensk forlegger (d. 1900)
 1833 – Alfred Nobel, svensk kjemiker, ingeniør, oppfinner og filantrop (d. 1896)
 1847 – Giuseppe Giacosa, italiensk forfatter (d. 1906)
 1914 – Kazimierz Świątek, polsk-hviterussisk kardinal (d. 2011)
 1917 – Dizzy Gillespie, amerikansk jazzmusiker (d. 1993)
 1921 – Malcolm Arnold, britisk komponist og dirigent (d. 2006)
 1939 – Kjell Borgen, norsk politiker (d. 1996)
 1942 – Elvin Bishop, amerikansk politiker
 1947 – Sabine Deitmer, tysk forfatter (d. 2020)
 1949 – Anne-Grete Strøm-Erichsen, norsk politiker og forsvarsminister
 1949 – Benjamin Netanyahu, israelsk statsminister
 1949 – Carlos Veiga, kappverdisk statsminister
 1953 – Peter Mandelson, britisk politiker
 1956 – Carrie Fisher, amerikansk skuespiller (d. 2016)
 1958 – Julio Medem, spansk regissør
 1959 – Åslaug Haga, norsk politiker
 1966 – Arne Sandstø, norsk fotballtrener
 1967 – Paul Ince, engelsk fotballspiller

Dødsfall 
Se flere som døde 21. oktober i :Kategori:Dødsfall 21. oktober.
 1892 – Anne Charlotte Leffler, svensk dramatiker og forfatter (f. 1849)
 1904 – Isabelle Eberhardt, sveitsisk forfatter og journalist (f. 1877)
 1908 – Charles Eliot Norton, amerikansk forfatter og kunstprofessor (f. 1827)
 1944 – Alois Kayser, tysk misjonær i Nauru (f. 1877)
 1969 – Jack Kerouac, amerikansk forfatter (f. 1922)
 1980 – Hans Asperger, østerriksk barnelege (f. 1906)
 1982 – Radka Toneff, norsk jazzmusiker og komponist (f. 1952)
 1983 – Alfred Dahlqvist, svensk langrennsløper (f. 1914)
 1984 – François Truffaut, fransk skuespiller og regissør (f. 1932)
 1995 – Sverre Hansen, norsk skuespiller (f. 1919)
 2003 – Elliott Smith, amerikansk musiker (f. 1969)
 2007 – Ernst Ludwig Ehrlich, tysk-sveitsisk judaist (f. 1921)
 2007 – John Stuart Gray, britisk professor i marinbiologi (f. 1941)
 2007 – Rolf Henningsen, norsk offiser (f. 1923)
 2007 – Peter Moffatt, britisk regissør (f. 1922)
 2007 – Ørnulf Ranheimsæter, norsk tegner, grafiker og illustratør (f. 1919)
 2010 – Kjell Landmark, norsk poet og politiker (f. 1930)
 2021 – Einár, svensk rapper (f. 2002)

Helligdager 
 Katolisisme: Ursula-dagen

Dager i oktober
Nedre Schlesien

Nedre Schlesien (polsk Dolny Śląsk, tysk Niederschlesien, latin Silesia Inferior) er den nordvestlige delen av det historiske og geografiske Schlesien. Området har gjennom historien vært underlagt Polen, Böhmen, Østerrike, Preussen og Tyskland. Det ligger i dag i Polen, og er fordelt mellom det nederschlesiske voivodskap og voivodskapene Opole og Lubusz.

Historie 
Området ble innlemmet i det polske riket i 990 og forble slik til 1348 da det ble en del av Böhmen. Det kom under de østerrikske habsburgerne i 1526, og ble i 1742 avstått til Preussen som en følge av den østerrikske arvefølgekrig. Fra 1870 og frem til 1945 var Nedre Schlesien del av Tyskland, først som en del av provinsen Schlesien og deretter fra 1919 i form av provinsen Nedre Schlesien. 

Mot slutten av andre verdenskrig ble Nedre Schlesien okkupert av Sovjetunionen, og som følge av Potsdamkonferansen innlemmet i Polen (sammen med Schlesien, som erstatning for områdene Polen måtte avstå til Sovjetunionen i øst), og den tyske befolkningen tvangsforflyttet til Tyskland.

Eksterne lenker 
 

Schlesien
Tysklands historie
Historiske regioner i Polen