alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Bernhard Germeshausen

Bernhard Germeshausen (født 21. august 1951 i Heiligenstadt) er en tidligere tysk bobsleighfører.

Germeshausen begynte sportskarrieren som friidrettsutøver. I 1974 kom han på fjerdeplass i DDR-mesterskapet i tikamp. Bestenoteringen, 7534 poeng, er omregnet til poengskalaen fra 1985, 7386 poeng.

Han deltok for første gang i OL i OL 1976 i Innsbruck, der han var med på å vinne gull i både toer- og firerbob. I begge øvelsene var styrmannen Meinhard Nehmer. Fire år senere, i OL 1980 i Lake Placid, tok han igjen gull i Nehmers firerbob. I toerbob styrte Germeshausen selv, og tok sølvmedalje bak det sveitsiske mannskapet.

Germeshausen ble dessuten verdensmester i firerbob i 1976, 1977 og 1981, og i toerbob i 1976 og 1981.

OL-medaljer 
 1976  Innsbruck -  Gull i bobsleigh, toerbob  Øst-Tyskland 
 1976  Innsbruck -  Gull i bobsleigh, firerbob  Øst-Tyskland 
 1980  Lake Placid -  Gull i bobsleigh, firerbob  Øst-Tyskland 
 1980  Lake Placid -  Sølv i bobsleigh, toerbob  Øst-Tyskland

Referanser

Litteratur 
 Klaus Amrhein: Biographisches Handbuch zur Geschichte der Deutschen Leichtathletik 1898-2005, 2 bind, Darmstadt 2005 utgitt av Deutsche Leichtathletik Promotion- und Projektgesellschaft

Eksterne lenker 
 

Tyske bobkjørere
Olympiske mestere for Øst-Tyskland
Olympiske sølvmedaljevinnere for Øst-Tyskland
Medaljevinnere under Vinter-OL 1976
Deltakere for Øst-Tyskland under Vinter-OL 1976
Bobkjørere under Vinter-OL 1976
Medaljevinnere under Vinter-OL 1980
Deltakere for Øst-Tyskland under Vinter-OL 1980
Bobkjørere under Vinter-OL 1980
Personer fra Landkreis Eichsfeld
Olympiske medaljevinnere i bobsleigh
Dodder

Elva Dodder (An Dothra på irsk) kommer fra den nordlige hellingen av Wicklow fjellene ved Kippure. 

Derfra renner elva i ca. 20 km gjennom Tallaght og gjennom de sørlige forstedene av Dublin. Disse er Rathfarnham, Templeogue, Milltown, Clonskeagh, Donnybrook og Ballsbridge. Forstedene var små landsbyer og tettsteder før Dublin vokste og gjorde dem til et sammenhengende byområde. 

Dodder renner ut i Liffey ved Ringsend i havneområdet i Dublin. Ved Ringsend starter også Grand Canal (Irland) som går langs en av ringveiene like sør for Dublin sentrum. Dodder renner gjennom forstedene sør for Grand Canal.

Ved Tallaght kommer sideelva Poddle. Dette har vært et av inntakene til Dublins vannforsyning.

Det er godt sjøørretfiske i elva særlig ved stor vannføring og om kveldene i september.

Tidevannet går et par kilometer opp i elva under broa med «Bath Avenue» og videre til broa med «Landsdowne Road». Like ved ligger Dublins landskamparena for fotball som heter «Landsdowne Road».

Like ovenfor brua i Ballsbridge, der en av hovedveiene ut av byen sørover passerer, ligger en lav demning.

Elvene Dodder og Tolka er de to nest største elvene i Dublin etter Liffey

Elver i Republikken Irland
Doktor Kosmos

Doktor Kosmos er en svensk pop/rock-gruppe, grunnlagt i Uppsala i 1991. Bandet ble grunnlagt av Uje «Doktor Kosmos» Brandelius (sang, synthesizer), Martin «Stålispojken» (gitar), Lina «Twiggy Pop» Selleby (sang) og Catti «Miss Universum» Larson (nå Brandelius, sang), alle skolekamerater fra Gävle. Kort tid etter kom Henrik «Handsome Hank» Högberg, også fra Gävle, inn på trommer.

Tekstene til Doktor Kosmos er en blanding av politikk og humor. Politisk ligger Doktor Kosmos langt til venstre, men har også sanger med et skråblikk på venstresida i Sverige og internasjonalt. I 2005 ble Doktor Kosmos gjenstand for debatt i Expressen, der spaltisten Natalia Kazmierska med utgangspunkt i sangen «Vill ni ha det som i sovjet, eller vaddå?» fra plata Ett enkelt svar anklaget bandet generelt og Brandelius spesielt for å ville ha det som i Sovjetunionen, på tross av at bandet i teksten svarer at de ikke vil ha det slik. Tema for tekstene er ofte kritikk av kapitalister, nyliberalisme og den politiske høyresida. Men de har også tekster som handler om Elvis Presley («Elvis, skärp dig»), nasjonale prototyper («Länderna»), narkotika («Blåvita flingor», «Doktor Knark is back in town» m.fl.), familieliv («En kärlekshistoria», «Jan Myrdals syn på döden» m.fl.), homofili («Lesbian Wannabe») og om hva som skjedde i Uje Brandelius' liv søndag 26. oktober 1997 («Söndag 26 oktober 1997». De har også sanger som handler om egne opplevelser, som i sangen «Push-up», som handler om da de var med på ZTV.

Bandets tredje plate Stjärnjerry – en rockopera er, som tittelen antyder, et konseptalbum om figurer som den narkomane Stjärnjerry, Mördarbruden Eva, Doktor Knark og Juan Lasergun. Deler av dette konseptet ble også videreført på Evas Story. På plata Ett enkelt svar har tekstene blitt skarpere og mer alvorlige enn tidligere. Selv om humoren fortsatt er til stede er mange av de absutditetene de tidligere var kjent for, som for eksempel sangene om rommenn og homsehockey på debutplata er borte.

Diskografi

Album
1995 Socialmedicin
1996 Cocktail *
1996 Stjärnjerry - en rockopera
1997 Single of the Week (Sammen med 'Friend') *
2000 Evas Story
2002 Reportage!
2005 Ett enkelt svar
2008 Hallå?
* Soloprosjekter fra Uje Brandelius under Doktor Kosmos-navnet

Kassetter
1994 Doktor Kosmos och Starlightorkestern
1998 Rymderevolution!
1998 For Freaks Only

Singler/Ep
1999 Le Punkrocker
2001 Jag låg med henne i Tjeckoslovakien
2001 Känslorna
2002 Jimi Tenor och Kennet Johnsson
2005 När min pojke går på stan
2006 Assburner

Bandmedlemmer

Medlemmar 2004
 Uje Brandelius (sang og synthesizer)
 Anders Bennysson (gitar og synthesizer)
 Lina Selleby (sang og synthesizer)
 Henrik Svensson (trommer)
 Martin Aagård (gitar, bass, synthesizer)

Tidigere
 Catti Brandelius (sang)
 Henrik Högberg (sang)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Svenske popgrupper
Svenske rockegrupper
Haukeli kraftverk

Haukeli kraftverk er et vannkraftverk i elva Vai i Skiensvassraget i Vinje kommune i Vestfold og Telemark fylke. Kraftverket ble satt i drift i 1957 og er eid av Statkraft.

Nytt kraftverk ble åpnet November 2013. Det gamle verket er revet.

Installert effekt er økt fra 4 til 4,9 MW fra en horisontal francisturbin. Midlere årsproduksjon på 38 GWh.

Vadtjørn brukes som inntaksmagasin.

Langeidvatn er reguleringsmagasin og vannet kan reguleres mellom 889 og 879 moh. Det overføres også vann fra Gurivatn som ellers ville ha drenert mot Grungedal og fra Vrongavatn.

Kraftstasjonen ligger like utenfor Haukeli.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
Statkraft
Statkraft 2013 om nytt kraftverk
AF-gruppen: Riving av Haukeli kraftverk

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Kraftverk i Vinje
Statkraft
Vest-vassdraget
Kraftverk etablert i 1957
Kraftverk etablert i 2013
Songa kraftverk

Songa kraftverk er et vannkraftverk ved Arabygdi på bredden av Totak i Skiensvassdraget i Vinje kommune i Vestfold og Telemark fylke. Kraftverket ble satt i drift i 1964.

Kraftverket har 120 MW installert effekt fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 575 GWh.

Hovedmagasin for kraftverket er Songavatn som er oppdemmet av Trolldalsdammen og Songadammen. Begge dammene er steinfyllingsdammer. Songadammen er 1050 m lang og 37 m høy. Magasinet reguleres mellom 974 og 939 moh.

Bitdalsvatnet er også magasin for kraftverket og reguleres mellom 974 og 939 moh. I tillegg overføres det vann fra Kvikkevatn.

Kraftverket er en del av Tokke/Vinje utbyggingen.

Kraftverket er eid av Statkraft.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft

Kraftverk i Vinje
Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Statkraft
Vest-vassdraget
Kraftverk etablert i 1964
Morten Aa Djupvik

Morten Aa Djupvik (født 15. januar 1975 i Hyen i Gloppen) er en norsk pedagog, langrennstrener, ekspertkommentator og fra desember 2014 idrettssjef for Norges Skiskytterforbund.

Han overtok som hovedtrener for det norske herrelandslaget etter Krister Sørgård i 2006. Med seg som trenere hadde han Vidar Løfshus som løperutvikler og Ulf Morten Aune som sprinttrener. Våren 2011 gav Aa Djupvik seg som landslagstrener. Suksessen i Ski-VM 2011 i Oslo ble dermed hans siste mesterskap som trener for Petter Northug og resten av landslagsløperne. Fra skisesongen 2014-15 ble han ekspertkommentator for NRK.

Aa Djupvik gikk på idrettsfag på Firda videregående skole fra 1991 til 1994. Han hadde senere et vikariat som lærer ved skolen. Han er bror til langrennsløperen Roger Aa Djupvik.

Se også 
 Liste over kjente personer fra Gloppen kommune
 Liste over kjente elever ved Firda videregående skole

Referanser 

Norske langrennstrenere
Norske langrennsløpere
Norske idrettsledere
Norske pedagoger
Ekspertkommentatorer (sport)
Personer fra Gloppen kommune
Vinje kraftverk

Vinje kraftverk er et vannkraftverk ved Vinje  i Skiensvassdraget i Vinje kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1964 med to turbiner og den tredje turbinen startet opp i 1965.

Kraftverket har 300 MW installert effekt på 3 francisturbiner og midlere årsproduksjon på 1017 GWh.

Hovedmagasin for kraftverket er Totak som er oppdemmet og reguleres mellom 687 og 680 moh. Vannet fra Totak overføres til Våmarvatn som reguleres mellom 687 og 677 moh.

Til Totak overføres det vann fra   Kjela kraftverk via Hyljelihylen til Venemovatn, som er oppdemmet og reguleres mellom 703 og 680 moh og fra Songa kraftverk.

Kraftverket er en del av Tokke/Vinje utbyggingen.

Kraftverket er eid av Statkraft.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft

Kraftverk i Vinje
Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Statkraft
Vest-vassdraget
Kraftverk etablert i 1964
Frøystul kraftverk

Frøystul kraftverk er et vannkraftverk  i Skiensvassdraget i Tinn kommune i Vestfold og Telemark fylke. Kraftverket ble satt i drift i 1995.

Kraftverket har 45 MW installert effekt på en francisturbin og midlere årsproduksjon på 198 GWh.

Hovedmagasin for kraftverket er Møsvatn som er oppdemmet av Møsvassdammen. Møsvatn er Norges tredje største magasin med en kapasitet på 1066 millioner m³.

Verket erstattet det tidligere Frøystul kraftverk fra 1926.

Kraftverket er eid av Hydro Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsk Hydro (arkiv)

Se også 
Vemork, 
Såheim kraftverk, 
Moflåt kraftverk, 
Mæl kraftverk, 
Svelgfoss kraftverk, 
Vrangfoss kraftverk, 
Eidsfoss kraftverk
 Rauland Historielag: Bilde av den gamle kraftstasjonen

Kraftverk i Tinn
Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Hydro Energi
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 1926
Kraftverk etablert i 1995
Fosfin

Fosfin er hydrogenfosfid (PH3).

Helse 
Gassen er svært giftig og kan drepe i små konsentrasjoner. Den er i tillegg fargeløs og brannfarlig, men har en skarp lukt som ligner hvitløk eller råtnende fisk. Kontakt med gassen kan føre til synstap og lungeproblemer, ved lengre kontakt ògså hodepine, svimmelhet, magesjau og koordinasjonstap. Kroniske effekter på mennesker inkluderer bronkitt og alvorlige skader på skjelettet.

Bruk 
Gassen blir brukt som et mer miljøvennlig alternativ til å bli kvitt insekter i kornsiloer. Den brukes også i noe produksjon av elektronikk, samt for fremstilling av flammehemmende midler.

Eksterne lenker
 Faktaark om helseproblem relatert til fosfin (PDF)

Hydrogenforbindelser
Gift
Gasser
Fosforforbindelser
Moflåt kraftverk

Moflåt kraftverk er et vannkraftverk på Dale sør for Rjukan i Tinn kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1954.

Det har 30 MW installert effekt på en francisturbin og midlere årsproduksjon på 165 GWh.

Elven Måna er regulert som følge av kraftubyggingen. Møsvatn er magasin for alle kraftverkene langs Måna. Kraftverket henter vann fra Såheim kraftverk samt restvannføring i Måna. Tinn-vassdraget er en del av Skiensvassdraget.

Kraftverket er eid av Hydro Energi.

Tidlig på 1950-tallet vedtok Hydro å utnytte enda mer av den vannkraften elven Måna byr på i Vestfjorddalen. Fallhøyden på 93 meter fra Såheim til Tinnsjøen var ennå ikke regulert.
En 5 km lang tunnel med et tversnitt på 55 m² ble sprengt ut fra undervannet ved Såheim kraftstasjon. Etter en anleggsperiode på 3 år kom anlegget i regulær drift den 15. januar 1955.
Samtidig med etableringen av Moflåt ble det jobbet med planer om et siste kraftverk. Mæl kraftverk skulle utnytte det videre fallet på 47 meter ned til Tinnsjøen.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsk Hydro (arkiv)

Se også 
Frøystul kraftverk
Vemork, 
Såheim kraftverk, 
Mæl kraftverk, 
Svelgfoss kraftverk, 
Vrangfoss kraftverk, 
Eidsfoss kraftverk

Kraftverk i Tinn
Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Hydro Energi
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 1954
Mæl kraftverk

Mæl kraftverk er et vannkraftverk ved Vestfjorden i Tinnsjø i Skiensvassraget i Tinn kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Kraftverket har 38 MW installert effekt på en francisturbin og midlere årsproduksjon på 223 GWh.

Elven Måna er regulert som følge av kraftubyggingen. Møsvatn er magasin for alle kraftverkene langs Måna.

Kraftverket heter vann fra Moflåt kraftverk samt restvannføring i Måna. Inntaket til verket er plassert nedenfor utløpet for Mår kraftverk.

Kraftverket er eid av Hydro Energi. Det ble satt i drift i 1957.

Tidlig på 1950-tallet vedtok Hydro å utnytte enda mer av den vannkraften elven Måna byr på i Vestfjorddalen. Fallhøyden på 93 meter fra Såheim til Tinnsjøen var ennå ikke regulert.
Moflåt kraftverk ble satt i drift i 1955. Samtidig med etableringen av Moflåt ble det jobbet med planer om et siste kraftverk. Mæl kraftverk skulle utnytte det videre fallet på 47 meter ned til Tinnsjøen. En dam på Dale fanger opp vannet fra Moflåt og Mår kraftverk. Vannet fra Kvitåi blir også brukt her.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsk Hydro (arkiv)

Se også 
Frøystul kraftverk
Vemork, 
Såheim kraftverk, 
Moflåt kraftverk, 
Svelgfoss kraftverk, 
Vrangfoss kraftverk, 
Eidsfoss kraftverk

Kraftverk i Tinn
Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Hydro Energi
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 1957
Vrangfoss kraftverk

Vrangfoss kraftverk er et vannkraftverk i Eidselva i Nome kommune i Vestfold og Telemark fylke. Kraftverket ble satt i drift i 1962.

Kraftverket har 35 MW installert effekt på to kaplanturbiner og midlere årsproduksjon på 190 GWh.

Kraftverket eies av Norsjøkraft AS.

Ved siden av kraftverket ligger Vrangfoss sluser med 5 løftekammer, som fører Telemarkskanalen forbi fossen. Vrangfoss har fått navnet sitt fordi elven gikk stri her, og det var vanskelig å fløte tømmer forbi.

Se også 
Frøystul kraftverk
Vemork, 
Såheim kraftverk, 
Moflåt kraftverk, 
Mæl kraftverk, 
Svelgfoss kraftverk, 
Eidsfoss kraftverk

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsjøkraft

Kraftverk i Nome
Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Norsjøkraft
Statkraft
Vest-vassdraget
Kraftverk etablert i 1962
Langøya (Holmestrand)

Langøya er ei øy i Holmestrandfjorden som er en del av Ytre Oslofjord. Øya tilhører Holmestrand kommune i Vestfold og Telemark. Den ble overført fra tildligere Re kommune 1. januar 2020.

Kalksteinsbrudd 
Den første kalksteinen ble tatt ut allerede på 1650-tallet, og flere kalkovner var i drift. Langøya kalkverk ble solgt til den danske kronen i 1737.

Mer moderne drift startet i 1899 med uttak av kalkstein til bruk i produksjon av sement. Christiania Portland Cementfabrik (CPC), kjøpte i 1895 en parsell på øya. Selger var godseier G. Wankel på Kambo. CPC kjøpte resten av øya i 1899, med unntak av en mindre parsell som tilhørte Marinen. Denne parsellen ble kjøpt i 1937. Driften på Langøya kom i gang i 1899. Kalksteinen ble fraktet i lekter til Slemmestad.

Det ble etterhvert bygget arbeiderbrakker og -boliger, spisesal, brygger, skinneganger osv. Den første tiden foregikk boringen med håndkraft, i 1913 gikk man over til pressluft. På denne tiden lå årsproduksjonen på ca. 180 000 tonn i året. I 1922 gikk man over til elektrisk drift. Fra 1925 ble selve knusingen av kalksteinen flyttet fra Slemmestad til Langøya. Den steinen som ikke var egnet til sementproduksjon ble fra 1931 knust i et eget verk og solgt som pukk.

Opptil 24 familier med om lag 120 mennesker bodde på Langøya på det meste. I 1960 fraktet skolebåten 16 barn inn til skolen i Holmestrand. Etterhvert vokste bruddet, og i 1967 forlot de siste to familiene øya.

Det ble anlagt jernbanespor på 20-tallet for frakt av stein mellom brudd og knuser, denne jernbanen var tidligere brukt som smalsporet bane mellom Holmestrand og Hvittingfoss. Jernbanen ble skiftet ut med trucker i 1951. Da var man kommet til -3 meter. Da Norcem la ned sementproduksjonen på Slemmestad i 1985 ble også driften på Langøyene stoppet. Bunnen av bruddet var da på -45 meter. Tilsammen var det tatt ut 47 millioner tonn kalkstein. Dagbruddet under havnivå tilsvarer nesten 10 millioner kubikkmeter. Norcem solgte Langøya til NOAH i 1993.

Frantzefoss Bruk tok i en periode ut kalkstein til sin kalkproduksjon.

Avfallsdeponi 
Siden 1993 bruker Norsk Avfallshandtering dagbruddene til deponi av farlig uorganisk avfall. En stor del av avfallet er gips, som dannes når flygeaske fra forbrenningsanlegg blandes med og nøytraliserer svovelsyre. Dessuten finnes et basseng for utreagering av reaktive metaller; hovedsakelig magnesiumslam og andre alkali- og jordalkalimetall. Avfallet reagerer kraftig i kontakt med vann og avgir varme og ulike gasser (H2, NH3, PH3). Det finnes også en tank for avgiftning av cyanidholdig avfall. Avgiftningen skjer i alkalisk miljø med natriumhypokloritt. Cyanidforbindelsene omdannes til karbondioksid og nitrogengass. Miljødirektoratet har tillatt årlig mottak av maksimalt 500.000 tonn uorganisk farlig avfall (herunder uorganisk syrer, aske og alunskifer) og 500.000 tonn forurensede masser (forurenset grunn, knust betong, slam og sedimenter). Deponiet vil etter planen være fullt før 2025.

Referanser

Litteratur 
 

Øyer i Oslofjorden
Øyer i Holmestrand
Fergesteder i Vestfold og Telemark
Mår kraftverk

Mår kraftverk er et vannkraftverk ved Moflåt sør for Rjukan i Tinn kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1948 og modifisert i 1949 og 1954.

Kraftverket har 180 MW installert effekt på fem peltonturbiner og midlere årsproduksjon på 1145 GWh.

Verket henter vann fra et inntaksmagasin i nedre Grottetjørn.

Mårvatn som reguleres mellom 1121 og 1100 moh og Kalhovdfjorden som reguleres mellom 1087 og 1076 er magasiner for kraftverket. Begge magasinene er oppdemmet og dreneres normalt ikke  til Måna.

I tappetunnelen mellom Mårvatnet og Kalhovdfjorden er Stegaros kraftverk bygget.

Kraftverket er eid av Statkraft.

Kraftverket har pleid å ha åpent for publikum på hverdager om sommeren.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft

Kraftverk i Tinn
Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Statkraft
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 1948
Rjukan
Shannon–Erne-kanalen

Shannon–Erne-kanalen er en kanalforbindelse mellom elvene Shannon og Erne i Irland. Kanalen går igjennom innsjøen Lough Scur.

Kanalen er 62,5 km lang med sluser på 16 forskjellige steder. Over kanalen går det 34 stenbroer. Kanalen gikk mellom Ballinamore og Ballyconnell. 

Byggingen startet for alvor i 1846 ledet av ingeniøren John McMahon. På grunn av jernbanens inntreden og mindre behov for kanalen til transport ble den lite brukt fram til den ble nedlagt i 1869.

De siste årene er de utgravde kanalstrekningene renset opp. Det er bygget nye moderne sluser med moderne elektrisk/hydraulisk betjening på sluseporter. Mange gamle murer fra kanalens første tid kunne benyttes i moderniseringen. Kanalen ble åpnet i 1994.

Nå er det mye trafikk av lystbåter og utleiebåter på kanalen. Det er plass til båter med lengde 79 ft (24m), bredde 15 ft (4.5m), dybde 4 ft (1.2m) og høyde 10.5 ft (3.2m) over vannet. 

Kanalene i Irland begynner å fungere som et nettverk og gir mulighet for å reise med båt fra Nord-Irland, ned Shannon til vestkysten eller igjennom Grand Canal (Irland), Royal Canal og til Cork.

Det er god dekning av maritim VHF basestasjoner langs kanalen, og det oppfordres at alle båter på kanalen bør ha maritim VHF.

Eksterne lenker 
 
 Om kanalen fra The Inland Waterways Association of Ireland (engelsk)

Kanaler i Republikken Irland
Stegaros kraftverk

Stegaros kraftverk er et vannkraftverk ved Kalhovdfjorden i Skiensvassdraget i Tinn kommune i Vestfold og Telemark fylke.

Det ble satt i drift i 2002.

Kraftverket har 2,4 MW installert effekt fra en kaplanturbin, og midlere årsproduksjon på 10 GWh.

Det utnytter fallet i tappetunnelen mellom Mårvatn og Kalhovdfjorden som begge er magasiner for Mår kraftverk.

Kraftverket er eid av Statkraft og Tinn Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft

Småkraftverk i Vestfold og Telemark
Kraftverk i Tinn
Statkraft
Skiensvassdraget
Kraftverk etablert i 2002
Eidsfoss kraftverk (Telemark)

Eidsfoss kraftverk er et vannkraftverk i Eidselva i Nome kommune i Vestfold og Telemark fylke. Kraftverket ble satt i drift i 1964.

Kraftverket har 15 MW installert effekt på en kaplanturbin og midlere årsproduksjon på 84 GWh.

Ved siden av kraftverket ligger Eidsfoss sluser med 2 kammer, som leder Telemarkskanalen forbi fossen.

Kraftverket er eid av Norsjøkraft. Statkraft er driftsansvarlig.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsjøkraft

Se også 
Frøystul kraftverk
Vemork, 
Såheim kraftverk, 
Moflåt kraftverk, 
Mæl kraftverk, 
Svelgfoss kraftverk, 
Vrangfoss kraftverk

Kraftverk i Nome
Vannkraftverk i Vestfold og Telemark
Norsjøkraft
Statkraft
Vest-vassdraget
Kraftverk etablert i 1964
Melhusbrua

Melhusbrua er ei veibru på fylkesvei 708 i Melhus kommune i Trøndelag. Brua er 400 meter lang og krysser Gaula like sør for Melhus sentrum. Den er en del av veiutbyggingen som førte Fv708 (på denne tiden Riksvei 708) og E6 utenom tettstedet. Den nye parsellen på Fv708, Tverrforbindelsen, åpnet 12. juni 2003, mens de to nye parsellene på E6, Sørparsellen og Nordparsellen, åpnet 23. september 2004 og 1. september 2005.

Se også 
 Gimstunnelen

 Liste over broer i Norge
 Liste over broer i Norge etter lengde

Eksterne lenker
 Statens vegvesen: Melhusbrua
 Statens vegvesen: Ny E6 Melhus
 Våre Veger: Endelig kvitt E6

Veibroer i Trøndelag
Veier i Melhus
2003 i Norge
2004 i Norge
2005 i Norge
Broer åpnet i 2003
Charles Austin

Charles Austin (født 19. desember 1967) er en tidligere amerikansk friidrettsutøver. Han vant gull i høydehopp i OL 1996 i Atlanta. Den 1,90 meter høye Austin gikk over 2,39 i sitt siste hopp (ny olympisk rekord), og henviste dermed Artur Partyka fra Polen til andreplassen.

Fem år tidligere vant Austin gull i verdensmesterskapet i Tokyo 1991. Han er innehaver av den gjeldende amerikanske utendørsrekorden med 2,40, et resultat han oppnådde i Zürich 7. august 1991.

OL- og VM-medaljer 
 OL 1996  Atlanta - gull i høydehopp
 VM 1991  Tokyo - gull i høydehopp

Referanser

Eksterne lenker 
 

Høydehoppere fra USA
Olympiske mestere for USA
Verdensmestere i friidrett
Deltakere for USA under Sommer-OL 1992
Medaljevinnere under Sommer-OL 1996
Deltakere for USA under Sommer-OL 1996
Deltakere for USA under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for USA under VM i friidrett 1991
Deltakere for USA under VM i friidrett innendørs 1997
Personer fra Matagorda County i Texas