alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Tom Lehman

Tom Lehman (født 7. mars 1959) er en amerikansk profesjonell golfspiller.

Lehman er født i Austin, Minnesota. Han ble profesjonell i 1982 og høydepunktet i karrieren hans kom da han vant major-turneringen The Open Championship i 1996. Seieren førte til at han lå som nr. 1 på verdensrankingen i golf i en uke og i 2005 var han nr. 16 på listen over mest innspilte penger i karrieren. Han har vunnet fem turneringer på PGA-touren, blant annet The Tour Championship og The Memorial Tournament, samt major-turneringen The Open Championship. 

I 2009 debuterte Lehman på Champions Tour med en seier i Liberty Mutual Legends of Golf sammen med Bernhard Langer. Sesongen etter vant Lehman major-turneringen Senior PGA Championship. I alt har han vunnet fem turneringer på seniortouren. Totalt har han vunnet 27 profesjonelle turneringer.

Lehman var kaptein for USAs Ryder Cup-lag i 2006.

Ved siden av golfen driver han banearkitektfirmaet Lehman Design Group.

Meritter

Seire på PGA-touren 
 1994: The Memorial Tournament
 1995: Colonial National Invitation; The Tour Championship
 1996: The Open Championship
 2000: Phoenix Open

Seire på Europatouren 
 1997 Loch Lomond World Invitational

Seire på Champions Tour 
 2011 Allianz Championship, Mississippi Gulf Resort Classic, Regions Tradition
 2010 Senior PGA Championship
 2009 Liberty Mutual Legends of Golf

Seire på Nationwide Tour 
 1990: Ben Hogan Reflection Ridge
 1991: Ben Hogan Gulf Coast Classic; Ben Hogan South Carolina Classic; Ben Hogan Santa Rosa Open

Ryder Cup 
 1995, 1997, 1999

Presidents Cup 
 1994, 1996, 2000

Utmerkelser 
 1991: Nationwide Tour Player of the Year
 1996: PGA Tour Player of the Year
 2001: Charles Bartlett Award

Referanser

Eksterne lenker 
 

Golfspillere fra USA
Fødsler i 1959
Forfatterstudiet i Bø

Forfatterstudiet i Bø, tidligere også omtalt som Forfatterstudiet ved Høgskolen i Telemark, er et ettårig høyskolekurs innen skjønnlitterær skriving. Undervisninga foregår i Bø i Telemark, og er et samarbeidsprosjekt mellom Den norske Forfatterforening og Universitetet i Sørøst-Norge som Høgskolen i Telemark ble en del av i 2018.

Forfatterstudiet i Bø ble etablert i 1982 etter en idé av lyrikeren Eldrid Lunden. Det var den første skolen i kreativ skriving i Norge, og den er i dag også den mest kjente. I ti år var studiet et halvårsskurs inntil det i 1992 ble utvidet til to semestre. Studiet inneholder både teoretisk undervisning og praktisk skriveverksted. Inntak skjer på grunnlag av innsendte tekster, og gjestelærere er anerkjente forfattere. Eldrid Lunden var daglig leder fra 1982 inntil 2011, da forfatteren Rune Christiansen overtok.

For skoleåret 2015/2016 var det 182 søkere til 16 plasser.

Kjente studenter
Inntil 2000 hadde 60 tidligere studenter ved Forfatterstudiet i Bø blitt forfattere. Tre av dem har siden 1995 mottatt Tarjei Vesaas' debutantpris. Blant studenter som har blitt forfattere, er:

Også Skrivekunst-akademiet i Hordaland tilbyr forfatterutdanning som fulltidsstudium.

Eksterne lenker
 Presentasjon av studiet ved Høgskolen i Telemark
 Forfatterskoler
 Om forfatterstudiet i intervju med Eldrid Lunden 
 Dagbladets reportasje fra studiet i 2000 
 Tidligere elevers erfaringer fra Bø

Universitetet i Sørøst-Norge
The Yardbirds

The Yardbirds var en britisk rockegruppe dannet i 1963. Gruppen var sterkt inspirert av amerikansk rhythm & blues. Gruppen hadde blant andre Eric Clapton, Jimmy Page og Jeff Beck som medlemmer. 

The Yardbirds hadde sin første hit med For Your Love 1965. Den neste singelen, Heart Full of Soul, ble også en hit.

Jeff Beck Group 
Sologitaristen Jeff Beck røk uklar med de andre og ble kastet ut av bandet. Han dannet nå sitt eget Jeff Beck Group og fremsto også som soloartist.

The New Yardbirds / Led Zeppelin 
Da bandet ble oppløst i 1968 gjensto en del konsertavtaler. Jimmy Page brukte anledningen til å få samspilt et nytt band under dekke av den tidligere gruppas navn.

Bandet, som besto av Jimmy Page (sologitar), Robert Plant (vokal), John Paul Jones (bass, keyboards) og John Bonham (trommer), gjennomførte en kort turné i Skandinavia som The New Yardbirds, før de under innspillingen av sin første plate, i oktober 1968, skiftet navn til Led Zeppelin. Uannonsert spilte de på Gimle skole i Bergen 22. september 1968.

Keith Relf & Renaissance 
Den andre delen av The Yardbirds gikk sammen om å starte progrockgruppa Renaissance, som også oppnådde god omtale, men likevel ganske snart kom fullstendig i skyggen av Led Zeppelin. Den lett asmatiske vokalisten, Keith Relf, sluttet i Renaissance sommeren 1970. Han døde av et elektrisk sjokk i 1976.

Gjenforening i 1992 
Chris Dreja (gitar) og Jim McCarty (trommer) samlet seg om å gjenoppta The Yardbirds i 1992. De opptrer stadig med ulike støttespillere, og spilte også på Hellerudsletta utenfor Oslo i 2002.

Medlemmer

Diskografi 
 1964 – Five Live Yardbirds (konsert)
 1965 – Having a Rave Up
 1965 – For Your Love
 1966 – Roger the Engineer
 1966 – Over Under Sideways Down
 1966 – The Yardbirds
 1967 – Blow-Up
 1967 – Little Games
 1971 – Live Yardbirds! Featuring Jimmy Page (konsert)
 2003 – Live! Blueswailing July '64 (konsert)
 2000 – Birdland
 2006 – Reunion Jam, Vol. II (konsert)
 2007 – Live at B.B. King's Blues Club (konsert)

Se også 
 Sanger av The Yardbirds

Littaratur 
 Yardbirds (John Platt, Chris Dreja, Jim McCarty) Sidgwick & Jackson, 1983 ISBN 0-283-98982-3
 Yardbirds : The Ultimate Rave-Up (Greg Russo) Crossfire Publications 1997 ISBN 0-9648157-8-8
 The Yardbirds (Alan Clayson) Backbeat Books 2002 ISBN 0-87930-724-2

Eksterne lenker 
 
 
 
 The Yardbird Sect.
 The Yardbirds og The Marquee Club.
 The New Yardbirds / Led Zeppelin i Norge i september 1968.

Britiske rockegrupper
Eric Clapton
Medlemmer av Rock and Roll Hall of Fame
Gjesdal Idrettslag

Gjesdal Idrettslag, stiftet i desember 1931, er et idrettslag i Gjesdal kommune i Rogaland fylke som har aktiviteter i grenene friidrett, ski og volleyball.

I 2006 feiret klubben sitt 75-årsjubileum.

Klubben ble nummer tre og beste norske lag i Holmenkollstafetten i 2002 og 2003.

I 2015 ble ny løpebane på Ålgård stadion ferdig. En 30 år gammel plan for idretten i Gjesdal kommune er endelig realisert. Nå er det meste av idretten på Ålgård samlet på et sentralidrettsanlegg. Ålgård Fotballklubb (egen stadion med tribune, klubbhus, samt treningsfelt), Ålgård Innebandy Klubb, Ålgård Håndballklubb og Ålgård Turnforening i Gjesdalhallen, samt Ålgård Tennisklubb og Gjesdalbuerne er nå samlet sammen med Gjesdal Idrettslag her.

Løpebanen er fast løpedekke med 8 baner.

Eksterne lenker 
 Hjemmeside

Idrettslag i Rogaland
Sport i Gjesdal
Idrettslag etablert i 1931
Friidrettslag i Norge
Volleyballag i Norge
Skiklubber i Norge
Hosanger

Hosanger er et sted på Osterøya og var tidligere en selvstendig kommune i Hordaland fylke.

Historie
Hosanger prestegjeld ble opprettet som formannskapsdistrikt den 1. januar 1838.

1. januar 1867 ble en del av Voss med 28 innbyggere ved Kongelig resolusjon overført til Hosanger. 1. januar 1885 ble annekssognet Seim (som lå som en eksklave i vest) overført til den nye kommunen Alversund. 1. januar 1910 ble Modalen skilt ut som egen kommune. 1. januar 1964 ble den delen av Hosanger som ligger på Osterøy, og  som hadde 1 616 innbyggere, slått sammen med deler av Bruvik, Hamre og Haus kommuner til den nye Osterøy kommune. Den delen av Hosanger som lå nord for Osterfjorden hadde 791 innbyggere, og dette området ble samtidig slått sammen med Alversund kommune og deler av Hamre, Lindås, Modalen og Sæbø kommuner til den nye Lindås kommune.

Kultur
 Hosanger Treskofabrikk er et lite tresko-museum.
 Galleri Mjøsvågen er et lite kunstgalleri
 Kossdalsvegen er en vei av kulturhistorisk verdi, restaurert i 1990. Innerst i Kossdalen ligger de 17 Kossdalssvingane som er Norges bratteste vei med gjennomsnittlig 27% stigning.
 Markakunstløypa (LandArt-løypa) fra Hosanger sentrum og til innerst i Kossdalen er en årlig kunstutstilling ute i Osterøy-natur.
 Hosanger kirke er en langkirke fra 1796.

Stedsnavnet Hosanger er antakelig dannet av ordene hose,  det vil si «lang strømpe», og angr, «fjord», og henviser til formen på fjorden.

Eksterne lenker
 Hosanger Treskomuseum
 Vener av Mjøsvågen
 Kystsogevekene
 Biologisk mangfold

Tidligere kommuner i Hordaland
Bosetninger i Osterøy
Norske kommuner etablert i 1838
Det absolutte nullpunkt

Det absolutte nullpunkt i fysikken er den laveste temperatur som er mulig, og den er på -273,15 °C, eller 0 K. Selve det absolutte nullpunkt kan ikke nås, men det er en meget viktig teoretisk og eksperimentell grense. 

Temperaturskalaen Kelvin har null ved det absolutte nullpunkt og kalles dermed for absolutt temperatur.

Tilstanden det absolutte nullpunkt ble først foreslått av Guillaume Amontons i 1702 som la merke til at gasser trakk seg sammen når de ble kjølt ned. Han lurte på om det fantes en temperatur hvor volumet ble null. Vi vet nå at alle gasser endrer fase før de når det absolutte nullpunkt, men at antagelsen hans om en nedre grense likevel var korrekt.

Ifølge klassisk termodynamikk stopper all termisk bevegelse opp ved det absolutte nullpunkt og entropien til et system går mot null  (Nernsts lov). Dette bildet blir modifisert i kvantemekanikken, siden systemets grunntilstand kan være degenerert kan entropien gå mot en konstant som ikke nødvendigvis er null. Generelt gjelder også at nær det absolutte nullpunkt er kvanteffekter viktige og mange spesielle kvantefenomener kan opptre, slik som superledning, superfluiditet, og kvante Hall-effekten.

En samling kulderekorder 
Det absolutte nullpunkt kan ikke nås, men i laboratorier har man kommet svært nær.

 I november 2002 var kulderekorden på 100pK, dvs  1·10-12K. Dette var et system av kjernespinn ved lavtemperaturlaboratoriet på Tekniska högskolan i Helsingfors. De eksperimentelle metodene og resultatene er presentert i doktorgradsavhandlingen til T.A. Knuuttila som kan lastes ned her. Pressemelding

 I februar 2003 var den laveste observerte temperatur utenfor laboratorier i  Boomerang Nebula, med temperatur på 1,15K. Stjernetåken er 5000 lysår fra jorda, i stjernebildet Kentauren. Avisomtale 21. februar  2003

Temperatur
Termodynamikk
Statistisk fysikk
Fjære kirke

Fjære kirke er en langkirke fra 1150 i Fjære sogn i Grimstad kommune. Adkomst til kirken er via Fv34 og Fv420/E18.

Bygget 

Byggverket er i stein og har 450 plasser. Kirken er bygget på stedet hvor det tidligere har stått en trekirke, og alteret i stein er mest sannsynlig fra denne trekirken. Altertavlen er dekorert med motiv fra nattverden i midten og Jesu korsfestelse og oppstandelsen på sidene. Prekestolen er fra 1500-1700 og har doble hjørnestolper, utskårne evangelister og baldakin. Kirkeskipet er en modell av Tordenskiolds «Løvendals Galei». Kirkens to klokker er fra 1660 og 1855. Natt til 29. oktober 2021 ble det gjort omfattende skadeverk inne i kirken. Alteret, døpefonten og prekestolen ble skadet. Det ble også gjort skadeverk i krypten, og reist tiltale for likskjending. 24. januar 2022 ble arbeidet med utbedring av skadene påbegynt. Kostnadene for opprydning og reparasjoner kom på 2,7 millioner kroner.

Sørportalen 
Sørportalen skiller seg ut fra resten av kirken. Portalen har flere ulike elementer som fremstår som tilfeldig plassert. deler av venstre portalfot er en gjenbrukt gravstein som er plassert oppned. På steinen er et kors som minner om keltiske korsbautaer. Over portalen er en skulptur av et ansikt, og man har lenge spekulert  hvem ansiktet tilhører.

En hittil udokumentert maske ble oppdaget i sørportalen i 2019. Den vender ned (symbolsk helvete) og mot de besøkende. Masken har runde kinn og øyne, samt tydelig nese og munn.

Gravkjeller 
Under kirkegulvet er det en gravkjeller med blant annet 26 kister, og rester etter flere andre, hovedsakelig fra 1600-tallet. Der er også to murte gravkammer. Kirken er bygget på raet, og har derfor svært tørr luft i kjelleren, som igjen har gjort at likene er svært godt bevart. Gravkjelleren var åpen frem til midt på 1970-tallet, men ble så stengt for å gi de døde respekt. Kjelleren ble formelt stengt 20 år senere, i 1997. De som ble begravet i kjelleren var personer som var fremtredende i lokalsamfunnet eller offentlige stillinger. Å bli gravlagt i kjelleren innebar å betale store avgifter eller gi større gaver til kirken.

Terje Vigen 
I Henrik Ibsens dikt Terje Vigen er Terje gravlagt på Fjære kirkegård: 

Ved Fjære kirke jeg så en grav, 
den lå på en vejrhård plet;
den var ikke skøttet, var sunken og lav, 
men bar dog sit sorte bræt. 
Der stod "Thærie Wiighen" med hvidmalt skrift, 
samt året, han hvile fandt. – 

Rett nordøst for kirken er det reist en minnestøtte, en obelisk, til minne om Terje Vigen og alle de andre ofrene for sjøkrigen 1807-09.

Galleri

Referanser

Litteratur 
 Fjære kirke, helligsted og møteplass gjennom 1000 år, 2010  ISBN 9788292496855
 
 Øistein Ekroll, Morten Stige, Jiri Havran: Kirker i Norge – Middelalder i stein, Forlag for arkitektur og kunst, Oslo 2000 ISBN 8291399093

Eksterne lenker 
 Kulturminne september 2019  hos Aust-Agder fylkeskommune
 
 
 Fjære kirke hos Agderkultur.no
 Fjære kirke hos Kunsthistorie.com
 Fjære kirke hos Visit Norway.com

Norske middelalderkirker i stein
Kirker i Grimstad
Kirker i Vest-Nedenes prosti
Kulturminner i Grimstad
Religiøse bygninger fra 1100-tallet
Langkirker i Agder og Telemark bispedømme
Fyrskip

Fyrskip er betegnelsen på en fyrlykt som er plassert på et permanent oppankret fartøy.

Norge har hatt fyrskip på to steder. Sluppen «Enigheden» ble lagt ut ved Lepsøyrevet nord for Ålesund i 1856. Skipet havarerte året etter. Lepsøyrev fyr ble bygget i 1879, etter at det hadde vært gjort flere forsøk med nye fyrskip i området.

I 1919 ble et fyrskip lagt ut ved Ildjernsflu ved Nesodden. Skipet ble pårent og sank 9. februar 1929. Et nytt fyrskip ble lagt ut, og det holdt seg flytende til 1968, da det ble kondemnert og erstattet med en bunnfundamentert fyrlykt.

I Norge ble det ikke flere fyrskip. De fleste steder langs kysten var det mulig å plassere fyr langt ut fra land, derfor var det ikke behov for fyrskip. Fyrstasjoner på land var dessuten både langt sikrere og billigere i drift enn fyrskip. Men i mange andre land, for eksempel Danmark, Nederland og Storbritannia, fikk fyrskip en større utbredelse.

Eksterne lenker 

 Annies Gjestekro: Fyrhistorie

Fyr
Båttyper
Jack (roman)

Jack er Ulf Lundells debutroman fra 1976. Boken handler om «Jack», en bohemisk ung mann fra Stockholm med forfatter- og musikerdrømmer og hans ville liv og tumulter i Stockholm ved 1970-tallets første år. Den første delen av boken bruser av livslyst som suksessivt går over mot den siste delens mye mørkere alvor hvor bakrusen setter inn. Boken ble en stor suksess i hele Norden.

I 1977 ble boken filmatisert av regissøren Janne Halldoff. Både Lundell og Halldoff skrev manus til filmen og Lundell prøvefilmet selv for hovedrollen som Jack, men lot den isteden gå til den framstormende skuespilleren Göran Stangertz.

Romanen er opplagte selvbiografiske trekk.

Referanser 

Svenske romaner
Halmstad GK

Halmstad Golfklubb er en golfklubb i Halmstad i Sverige som ble grunnlagt i 1930. Klubben har i dag to 18-hullsbaner i Tylösand 8 km fra Halmstad, hvorav den ene (Nordre) av mange anses å være blant Sveriges aller beste.

Solheim Cup 2007 skal arrangeres på Halmstad GK 14.–16. september 2007.

Baner

Nordre bane

Den nordre banens første ni hull sto spilleklare i 1938, mens de siste ni var klare i 1967. Den er tegnet av Rafael Sundblom og Nils Sköld og er en park- og skogsbane. Par er 72, og lengdene fra hvit, gul, blå og rød tee er henholdsvis 6317, 5955, 5468 og 5116 meter.

Søndre bane

Den søndre banens første ni hull sto spilleklare i 1938, mens de siste ni var klare i 1979. Den er tegnet av Rafael Sundblom og Frank Pennink og er også en park- og skogsbane. Par er 72, og lengdene fra hvit, gul, blå og rød tee er henholdsvis 5824, 5542, 5082 og 4860 meter.

Eksterne lenker

 

Golfklubber og -baner i Sverige
Idrettsanlegg i Sverige
Tyttebærkrigen

Tyttebærkrigen er det lite flatterende navnet på et felttog der Danmark-Norge forsøkte å invadere Sverige i 1788. Felttoget er på svensk kjent som Teaterkriget.0 

Tyttebærkrigen er ofte forklart som en avledningsmanøver, der Sverige ble angrepet fra Norge inn i området kjent som Bohuslän, for å støtte Russland, som Danmark var alliert med. Disse var i sin tur blitt angrepet av Gustav III.

Felttoget hadde liten suksess og de invaderte var særdeles lite villige til å la seg invadere, langt mindre yte de invaderende assistanse. Det hele endte med at de invaderende måtte ty til det skogen hadde å by på. Felttoget foregikk i bærsesongen og de nødstilte invadanter måtte ty til skogsbær før de slukøret vandret hjem, og en teori er at man derav har fått navnet «Tyttebærkrigen» på felttoget. Andre like trolige forklaringer som er gitt er at navnet har sammenheng med de røde norske våpenfrakkene som lignet tyttebær i høstterrenget eller at det henviser til hvor lite man oppnådde med felttoget, men man har ikke i dag noen sikker forklaring på opphavet til betegnelsen.

Den norske styrken var på 10 000 mann og åtte av dem falt i trefninger. Derimot døde mellom 1500 og 3000 mann av sykdom forårsaket av kontinuerlig høstregn, dårlige klær, utstyr og dårlige sanitære forhold.

Se også
Liste over svensk-danske kriger

Referanser

Litteratur
 
Tore Dyrhaug: 1788 - Tyttebærkrigen. Artikkel i Norges kriger, side 296-306. Vega forlag, 2. opplag 2012. Oslo. (Red. Per E. Olsen). ISBN 978-82-8211-107-2

Eksterne lenker
 Generell historisk bakgrunn for «Enigheten», kompendium fra Universitetet i Oslo
 Kriger om grensen vår

Kriger i Norden
Kriger med deltagelse av Norge
Kriger med deltagelse av Sverige
Danmarks historie
Russlands historie
Konflikter i 1788
Konflikter i 1789
1788 i Sverige
1789 i Sverige
1788 i Danmark
1789 i Danmark
Forholdet mellom Norge og Russland
Metylfenidat

Metylfenidat er et amfetamin-liknende stoff som brukes i legemidler for behandling av Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) hos barn og voksne. Preparater med metylfenidat markedsføres i Norge med produktnavnene Ritalin, Concerta, Delmosart, Equasym og Medikinet.

Metylfenidat står på dopinglista til Antidoping Norge, og er også oppført på den norske narkotikalisten.

Metafylenidat er dopaminergisk, og den farmakologiske virkningen ligner på kokain, da begge disse stimulanter virker ved å binde seg til, og blokkere både dopamintransportører og noradrenalintransportører.

Farmakologi 

Metylfenidat er både dopamin-transporter/DAT og noradrenalin-transporter/NET. Både den dekstro- og levo-isomeren fungerte som ligand for det serotonerge 5HT(1a) og 5HT(2b)reseptor subtypene, men direkte binding til serotonin-transporterne ble ikke observert.

Metafylenidat er dopaminergisk, og den farmakologiske virkningen ligner på kokain, da begge disse stimulantene binder seg til, og blokkerer både dopamintransportører og noradrenalintransportører.

Forskning 
Klinisk signifikante bivirkninger er søvnvansker, magesmerter, hodepine, manglende sultfølelse (vekttap) og tørr munn. Mindre vanlige bivirkninger er hjertebank, høyt blodtrykk og pulsforandringer. Ritalin ble tidligere brukt som antidepressiva, men dette kunne føre til dypere depresjon når stoffet ikke lenger ble tilført.

Metylfenidat kan hemme veksten.
Andre studier indikerer at kan normaliseres i voksen alder.
I en studie i 2005 ble bare ubetydelige endringer i høyde og vekt registrert."

En undersøkelse i 2006 på sikkerheten ved bruk av metylfenidat på utviklingen av hjernen fant at i dyr med psykomotoriske forstyrrelser ble strukturelle og funksjonelle parametre i dopaminsystemet bedre ved behandling.

Et studium i 2003 testet virkningen av d-metylfenidat (Focalin), l-metylfenidat og d, l-metylfenidat (Ritalin) på mus for å undersøke carcinogene effekter. Forskerne fant at alle tre var non-genotokse og non-klastogene; d-MPH, d, l-MPH, og l-MPH gav ikke mutasjoner eller genfeil.

I februar 2005 fant forskere fra The University of Texas M. D. Anderson Cancer Center ledet av R.A. El-Zein at metylfenidat kan være kreftfremkallende. I studiet av 12 barn hadde alle kromosomfeil etter tre måneder. Dette er den første studien av denne typen som er utført på mennesker.

Teresa Milner, professor i nevrologi ved Weill Cornell Medical College, Journal of Neuroscience, 2007 oppdaget at metylfenidat kan hemme utviklingen av hjernen hos barn, men at denne bivirkningen stanser når inntaket stanser.

Se også 
 Amfetamin
 Metamfetamin
 Kokain
 Psykoaktivt stoff

Referanser

Eksterne lenker 
 Metylfenidat hos Foreningen Tryggere Ruspolitikk
 Metylfenidat i Norsk legemiddelhåndbok
 Metylfenidat i Felleskatalogen
 Ritalin hos Rusinfo

Sentralstimulerende forbindelser
ATC N06B
Konstitusjonell sedvanerett

Konstitusjonell sedvanerett er en betegnelse på sedvanebaserte rettsregler som regulerer forholdene mellom de øverste statsmakter – lovgivende, utøvende og dømmende makt. Det britiske politiske systemet er trolig det mest kjente eksempelet på en statsrettspraksis som i hovedsak baserer seg på såkalte constitutional conventions (konstitusjonell sedvane), men det er bred enighet om at dette ikke utgjør rettslig bindende normer av den type som i Norge gjerne omtales som konstitusjonell sedvanerett. Også Israel og New Zealand er uten skriftlig grunnlov, men Israels høyesterett (særlig under dens tidligere president Aharon Barak) har forsøk å gi de såkalte «basic laws» en status tilsvarende en ordinær grunnlov. Det har ofte vært hevdet at mange av de viktigste endringene i det norske statsrettslige systemet er blitt til gjennom konstitusjonell sedvanerett, blant annet innføringen av parlamentarisme. Men det kan like gjerne hevdes at grunnlovsendringer i blant annet 2007 i praksis har ivaretatt dette behovet.

Konstitusjonell sedvanerett kan være i strid med bestemmelser i vedkommende lands grunnlov (konstitusjon), eller utfylle den på et punkt der konstitusjonen selv ikke gir noe entydig svar. Konstitusjonelle sedvanerettsregler anses å ha lik trinnhøyde som konstitusjonen selv, noe som innebærer at vanlig lov ikke er nok for å sette den til side. Dette krever at selve konstitusjonen endres, noe som i de fleste land krever en form for kvalifisert flertall (vanligvis to tredjedeler). Læren om konstitusjonell sedvanerett har blitt utviklet av norske rettsteoretikere for å dekke over det de har betraktet som dårlig sammenheng mellom hvordan den norske statsretten er de jure og hvordan det faktiske statsliv har utviklet seg innenfor grunnlovens rammer de facto. Dette kan forklares med grunnlovskonservatisme, som går ut på at det har en verdi i seg selv å holde fast ved opprinnelige grunnlovsbestemmelser. Det kan også dreie seg om å holde fast ved den opprinnelige språkdrakt. I de fleste andre land, for eksempel Frankrike, er det tradisjon for å nyskrive konstitusjonen ved større endringer i styresett som ellers kunne hevdes å stå i strid med det som følger av grunnloven.

Diskusjon 
Spesialister på offentlig rett har uttalt seg kritisk til hvorvidt begrepet konstitusjonell sedvanerett egner seg til å beskrive noe forhold i norsk rett. Særlig har Eivind Smith hevdet at konstitusjonell sedvanerett bare kan aksepteres som den eneste mulige løsning i de tilfeller hvor langvarig praksis strider mot grunnloven. Men siden dette, ifølge ham, er noe det er vanskelig å finne klare eksempler på i norsk rett, kan forholdene like gjerne beskrives som praksis som utfyller grunnloven, uten at denne praksisen har konstitusjonell rang.

Litteratur 
 Rune Slagstad Rettens ironi (nyutgivelse av doktorgrad fra 1987) ISBN 82-530-2337-5

Referanser 

Statsrett