Verdensrekorder i skihopping

Dette er en liste som viser utviklingen av verdensrekordene i skihopping/skiflyging for menn og kvinner. FIS fører ingen offisiell liste over verdensrekorder, derfor er listen her laget på grunnlag av flere kilder.

Gjeldende rekord for menn er på 253,5 meter, satt av Stefan Kraft i Vikersundbakken i Modum, Norge, den 18. mars 2017.

Gjeldende rekord for kvinner er på 200 meter, satt av østerrikeren Daniela Iraschko i Kulm i Bad Mitterndorf, Østerrike, den 29. januar 2003.

Anerkjennelse av rekorder

FIS regner ingen verdensrekorder eller andre bakkerekorder som offisielle, men forholder seg kun til hoppbakkenes størrelse (bakkestørrelse (Hill Size), K-punkt og bakkeprofil). Uoffisielt noteres likevel ofte bakkerekorder av arrangører og andre. Bare stående hopp anerkjennes som rekorder.

Enkelte kriterier brukes av blant annet renndirektør Walter Hofer og mange journalister for å anerkjenne verdensrekorder og andre bakkerekorder som «offisielle»:
Bakkerekorder anerkjennes som «offisielle» når de er satt i tellende omganger i kvalifisering til eller i renn i verdenscupen, VM, OL eller VM i skiflyging.
I skiflyging anerkjennes dessuten rekorder som er satt under offisiell trening til verdenscuprenn eller VM, samt rekorder som settes i omganger som blir avbrutt.
Rekorder som blir satt under kvalifisering (både skiflygings- og mindre bakker) anerkjennes dog bare hvis det startes fra samme eller lavere avsats enn hoppere som ikke kvalifiserte seg til rennet.

I listen her finnes likevel enkelte verdensrekorder som ikke følger disse kriteriene. Dette gjelder i hovedsak rekorder for menn som er satt før skiflyging ble organisert av FIS i 1951, samt verdensrekorder for kvinner.

Første og nåværende verdensrekorder

Det første målte skihoppet man i dag har opplysninger om, er et hopp gjort av nordmannen Olaf Rye i Eidsberg i 1808. Hoppet målte 15 alen (cirka 9,5 meter). Det er imidlertid usikkert om dette hoppet ble gjort i et renn eller om det bare var snakk om en oppvisning. Den første kvinnelige skihopper man vet om, var 16 år gamle Ingrid Olsdatter Vestby, som hoppet i rennet i Nordbybakken i Trysil i januar 1863. Det er imidlertid ukjent hvor langt hun hoppet.

Gjeldende verdensrekord for menn er 253,5 meter, satt av Stefan Kraft (Østerrike) i Vikersundbakken 18. mars 2017, i verdenscupen og Raw Air. I kvalifiseringen til verdenscuprennet samme sted 15. februar 2015 hoppet Dmitrij Vasiljev (Russland) 254 meter, men falt. Det lengste skihoppet som er gjort med telemarknedslag er 248,5 meter, ved Peter Prevc (Slovenia) i Letalnica i Slovenia 20. mars 2015.

Gjeldende verdensrekord for kvinner er på 200 meter og ble satt av Daniela Iraschko (Østerrike) i Bad Mitterndorf (Kulm) den 29. januar 2003. Det lengste stående hoppet gjort av en norsk kvinne er på 174,5 meter og ble gjort av Anette Sagen i Vikersundbakken den 6. mars 2004. Helena Olsson (da Sverige, senere Norge) hoppet også 174,5 meter i Vikersundbakken den 7. mars 2004. Den 13. mars 2009 hoppet Anette Sagen 177 meter samme sted, men falt. Dette er de lengste hoppene som er gjort av kvinner i Norge.

Alle rekordene for kvinner er satt under prøve- eller testhopping. Det er pr. 2020 aldri blitt holdt offisielle skiflygingsrenn for kvinner, og bare et mindre antall offisielle renn i storbakker (K100 eller større). Det lengste hoppet som er gjort av en kvinne i et FIS-sanksjonert renn er 146,5 meter, som Marita Kramer (Østerrike) hoppet i Snezjinka i Tsjajkovskij, Russland i verdenscupen 28. mars 2021.

Siden 1936 er alle verdensrekorder for menn satt i ett av de fem stedene som i dag har moderne skiflygingsbakker: Planica (Slovenia), Oberstdorf (Tyskland), Bad Mitterndorf (Østerrike), Vikersund (Norge) og Harrachov (Tsjekkia). Fra 1987 til 2005 ble alle verdensrekorder for menn satt i Planica.

Første stående hopp over 100 meter ble gjort av østerrikeren Sepp Bradl, som hoppet 101,5 meter i Planica 15. mars 1936. Ifølge en artikkel skrevet av den slovenske skihistorikeren Aleš Guček er det den korrekte lengden på rekordhoppet, og ikke 101 meter, som ofte oppgis. Misforståelsen skal ha oppstått fordi tavla i bakken som viste hopplengdene bare hadde plass til tre siffer, og den siste halvmeteren kunne dermed ikke vises. Den unøyaktige lengden ble formidlet videre i avisreferater både i Slovenia og i utlandet, inkludert Norge. Nummer er inngravert på hans originale Cup han vant i Planica, lagret i Salzburg Ski Museum.

Verdensrekordene
Skihopp måles i moderne tid og tidligere i Europa i meter og halvmeter. I USA og Canada har det tradisjonelt vært vanlig å måle hopp i fot. På denne listen er rekorder satt i Amerika oppgitt i fot og avrundet til nærmeste halvmeter. I de da helt nye skiflygingsbakkene i Oberstdorf og Bad Mitterndorf ble lengden fra og med 1951 og 1952 bare målt i hele meter, og dette ble også praktisert i Planica fra og med 1963. Samme praksis ble også fulgt da skiflygingsbakkene i Vikersund (fra 1967), Ironwood (1970) og Harrachov (1980) ble tatt i bruk. Fra og med sesongen 1996/97 måles lengden også i skiflygingsbakker i både meter og halvmeter.

Note 12. januar 2021: Det finnes trolig feil i listene ved omregning fra fot til meter. Fra 1875 til 1959 var 1 fot i Norge 0,31370 meter, men siden 1959 har tallet vært 0,30480. (Se tabell.)

Menn

Den første skiflygingsbakken i Planica ble tatt i bruk i 1934 og fikk navnet Velikanka («Storbakken»). Den ble i 1969 erstattet av en ny skiflygingsbakke som overtok Velikanka-navnet. Den gamle bakken ble deretter kalt Bloudkova velikanka, «Bloudeks storbakke», etter bakkekonstruktøren Stanko Bloudek. Den nye skiflygingsbakken, som fremdeles er i bruk, ble foran VM i skiflyging 2004 omdøpt til Letalnica bratov Gorišek («Skiflygingsbakken Brødrene Gorišek», etter bakkekonstruktørbrødrene Lado og Janez Gorišek), og omtales vanligvis bare som Letalnica.

Storbakken i Revelstoke het opprinnelig Big Hill («Storbakken»), men ble kalt Suicide Hill («Selvmordsbakken») fra 1931. Den fikk navnet Nels Nelsen Hill i 1948.

Ikke anerkjente rekordhopp, menn
En del lange skihopp er ikke blitt godkjent eller anerkjent som verdensrekord. De fleste av disse er fall, som aldri godkjennes som rekord. Flere stående hopp, særlig før 2. verdenskrig, er heller ikke blitt godkjent, enten fordi de ikke er gjort i konkurranse, eller fordi man ikke har stolt på lengdemålingen. Rundt noen rekordhopp hersker det også en viss usikkerhet om de bør regnes med eller ikke.

Parhopp

Kvinner

Parhopp

Oppdiktede rekorder
Morgenbladet refererte 20. februar 1898 en oppdiktet historie fra den amerikanske avisen New York Herald om at den norske skihopperen «Freda Knagen» skulle ha gjort et stående skihopp på 103,5 fot (31,5 meter) i Oslo. Dette ville vært like langt som den da gjeldende verdensrekorden for menn, og mye lenger enn Ragnhild Pløens faktiske lengderekord for kvinner.

Den amerikanske avisen Los Angeles Herald kunne 10. februar 1907 fortelle at verdens lengste skihopp var gjort i Stacyville, Maine dagen før. Den lokale skiløperen Frank Tracy ble utfordret av Martin Brackett om å gjøre det lengste hoppet. Tracy satte først utfor i en fart på rundt 120 miles i timen (ca. 190 km/t) og hoppet 191 fot (58 meter). Han ble likevel slått da Brackett sendte utfor en australsk kenguru med ski på beina, som hoppet nesten 1/8 mile (ca. 200 meter).

Avisen Sportsmanden hadde 1. april 1935 en aprilspøk om at Birger Ruud skulle ha hoppet 143 meter i Ponte di Legno i Italia dagen før. Hoppbakken der Olav Ulland hadde hoppet over 100 meter to uker tidligere (se over), var blitt utbygd, og på trening 26. mars nådde Birger Ruud 120 meter «lekende lett». I rennet 31. mars hoppet først italieneren «Uno Umbertio» 113 meter og satte verdensrekord, før Ulland med startnummer 4 hoppet 122,5 meter stående. Flere andre hoppet 110-115 meter før så Birger Ruud med startnummer 23 slo til med 136,5 meter. I andre omgang hoppet Ulland 134 meter, før Birger Ruud til sist nådde 143 meter stående.

Etter rennet ble Birger Ruud gratulert av Tysklands rikssportfører Hans von Tschammer und Osten og Mussolinis datter «Helene Mussolini», som var tilstede. Ifølge avisen kom Mussilini til å tildele Ruud den italienske «dolkeordenen», og Mussolini hadde også tilbudt ham jobben som sjeftrener for Italias tropp til vinter-OL 1936. Det siste hadde imidlertid Ruud takket nei til, siden han selv ønsket å delta i OL. Avisen kunne også fortelle at Birger Ruud ved rekordhoppene hadde brukt en ny skismøring med platinabelegg, og at agenturet for smøringen var kjøpt av norske skismøringsfabrikanter i fellesskap.

Oppslaget ble referert som aprilspøk av flere norske aviser i april 1935. Ifølge avisen Sogningen hadde både Firda Tidend og Bergens Arbeiderblad latt seg lure og omtalt «rekordhoppene» som fakta.

I april 1938 meldte flere aviser at dansken «Knud Ejnersen», som var bosatt på Modum Bad, skulle ha satt verdensrekord med 108,5 meter i Vikersundbakken.

Hovedkilder
Skisprungschanzen: Ski flying world records
Skispringen.com: Weltrekord Skifliegen - complete list (foruminnlegg 5. mars 2009, redigert 16. juni 2009)
Skisprungschanzen: The history of ladies ski jumping (9. mars 2008, med liste over verdensrekorder)
Nordlands Avis: Luftseilas på ski (liste over verdensrekorder, s. 4, 1. april 1952, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Bygdeposten: Verdensrekorens (sic) utvikling har vært ca. 1 m. pr. år siden 1808 (s. 14-15, 14. februar 1977, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Arne Thoresen: Lengst gjennom lufta. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6 (s. 371-373)

Noter

Referanser

Skiflyging
Verdensrekorder
Sportsrekorder