alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Larets Marii Meditsji

Larets Marii Meditsji (originaltittel: Ларец Марии Медичи) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Rudolf Fruntov.

Skuespillere 
 Valerij Ryzjakov som Vladimir Ljusin
 Klara Lutjko som Madlen Lokar
 Emmanuil Vitorgan som Vensan Savinji
 Nadezjda Khil som Marina Ovtsjinnikova
 Jevdokija Urusova som Vera Tjarskaja

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
Ne streljajte v belykh lebedej

Ne streljajte v belykh lebedej (originaltittel: Не стреляйте в белых лебедей) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Rodion Nakhapetov.

Skuespillere 
 Stanislav Ljubsjin som Jegor Polusjkin
 Nina Ruslanova som Polusjkina Kharitina
 Viktor Anisimov som Kolka Polusjkin
 Vera Glagoleva som Nonna Jurjevna
 Ivars Kalnynsj som Jurij Tjuvalov

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
Milliony Ferfaksa

Milliony Ferfaksa (originaltittel: Миллионы Ферфакса) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Nikolaj Iljinskij.

Skuespillere 
 Juozas Budraitis — Anthony Fairfax
 Grazhyna Baikshtite — Marilyn Fairfax
 Ilmar Tammour — Inspector Percy Gallet
 Aleksandr Martynov — Russell Jones
 Helga Dantzberg — Lucy Downtree

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
Pozdnije svidanija

Pozdnije svidanija (originaltittel: Поздние свидания) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Vladimir Grigorjev.

Skuespillere 
 Larisa Malevannaja som Vera
 Jurij Platonov som Nikolaj
 Jekaterina Vasiljeva
 Sergej Nikonenko som Kukusjkin
 Alina Olkhovaja som Anna

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
Ogarjova, 6

Ogarjova, 6 (originaltittel: Огарёва, 6) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Boris Grigorjev.

Skuespillere 
 Vasilij Lanovoj som Vladislav Kostenko
 Georgij Jumatov som Aleksej Sadtsjikov
 Jevgenij Gerasimov som Valentin Rosljakov
 Vsevolod Kuznetsov som Viktor Pimenov
 Dmitrij Dzjaijani som Viktor Kazjajev

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
Opiumslast kapret

Opiumslast kapret (originaltittel: Пираты XX века) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Boris Durov.

Skuespillere 
 Nikolaj Jeremenko som Sergej Sergejevitsj
 Pjotr Veljaminov som Ivan Ilitsj
 Talgat Nigmatulin som Salekh
 Rein Aren
 Dilorom Kambarova

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
Rafferti

Rafferti (originaltittel: Рафферти) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Semjon Aranovitsj.

Skuespillere 
 Oleg Borisov som Jack Rafferty
 Jevgenija Simonova som Jill Hart
 Larisa Malevannaja som Martha
 Armen Dzhigarkhanyan som Tommy Farrichetti
 Aleksandr Kajdanovskij som Ames

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
BMD-serien stormpanservogner

BMD-serien stormpanservogner (Russisk: Boyevaya Mashina Desanta  "Боевая Машина Десанта"), betyr "Panservogn for luftlandestyrker", og er en serie Sovjet-russiske stormpanservogner.
 BMD-1
 BMD-2
 BMD-3
 BMD-4

Stormpanservogner
Belyj voron

Belyj voron (originaltittel: Белый ворон) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Valerij Lonskoj.

Skuespillere 
 Vladimir Gostjukhin som Jegor Ikonnikov
 Irina Dymchenko som Sonja
 Aleksandr Mikhajlov som Arkadij Vasiljev
 Irina Akulova som Rita
 Lev Borisov som Kolja

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
Belyj sneg Rossii

Belyj sneg Rossii (originaltittel: Белый снег России) er en sovjetisk film fra 1980 regissert av Jurij Vysjinskij.

Skuespillere 
 Aleksandr Mikhajlov som Aleksander Alekhin
 Vladimir Samojlov som Aleksandr Kuprin
 Jurij Kajurov som Nikolaj Krylenko
 Natalja Gundareva som Nadezjda
 Kristina Mikolajewska som Grace Wishard

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1980
Prikljutsjenija Sjerloka Kholmsa i doktora Vatsona

Prikljutsjenija Sjerloka Kholmsa i doktora Vatsona (originaltittel: Приключения Шерлока Холмса и доктора Ватсона) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Igor Maslennikov.

Skuespillere 
 Vasilij Livanov som Sherlock Holmes
 Vitalij Solomin som Dr. Watson
 Rina Zeljonaja som Mrs. Hudson
 Borislav Brondukov som Lestrade
 Boris Kljujev som Mycroft Holmes

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Agonia - tsardømmets fall

Agonia - tsardømmets fall (originaltittel: Агония) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Elem Klimov.

Skuespillere 
 Aleksej Petrenko som Grigorij Rasputin
 Anatolij Romasjin som Nikolaj II
 Velta Līne som Alexandra Feodorovna
 Alisa Freindlich som Anna Vyrubova
 Aleksandr Romantsov som Felix Jusupov

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
V natsjale slavnykh del

V natsjale slavnykh del (originaltittel: В начале славных дел) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Sergej Gerasimov.

Skuespillere 
 Dmitrij Zolotukhin — Pjotr
 Tamara Makarova — Natalja Narysjkina
 Aleksandr Beljavskij — Lev Narysjkin
 Natalja Bondartsjuk — Sophia
 Nikolaj Jeremenko — Aleksandr Danilovitsj Mensjikov

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Karnaval

Karnaval (originaltittel: Карнавал) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Tatjana Lioznova.

Skuespillere 
 Irina Muravjova som Nina Solomatina
 Jurij Jakovlev som Mikhail Solomatin
 Klara Lutjko som Josephine Viktorovna
 Aleksandr Abdulov som Nikita
 Vera Vasiljeva

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Det hadde jeg ikke drømt om

Det hadde jeg ikke drømt om (originaltittel: Вам и не снилось) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Ilja Frez.

Skuespillere 
 Tatjana Aksjuta som Katja Sjevtsjenko
 Nikita Mikhajlovskij som Roman Lavotsjkin
 Jelena Solovej som Tatjana Koltsova
 Irina Mirosjnitsjenko som Ljudmila Sergejevna
 Lidija Fedosejeva-Sjuksjina som Vera Vasiljevna Lavotsjkina

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Dusja

Dusja (originaltittel: Душа) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Aleksandr Stefanovitsj.

Skuespillere 
 Sofia Rotaru som Viktorija Svobodina
 Rolan Bykov som Albert Leonidovitsj
 Mikhail Bojarskij som Vadim Starytsj
 Vjatjeslav Spesivtsev som Sergej
 Ivars Kalniņš

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Avskjed med Matjora

Avskjed med Matjora (originaltittel: Прощание) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Elem Klimov.

Skuespillere 
 Stefanija Stanjuta som Darja
 Lev Durov som Pavel Pinegin
 Aleksej Petrenko som Vorontsov
 Leonid Krjuk som Petrukja
 Vadim Jakovenko som Andrej Pinegin

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Front v tylu vraga

Front v tylu vraga (originaltittel: Фронт в тылу врага) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Igor Gostev.

Skuespillere 
 Vjatsjeslav Tikhonov som Mlynskij
 Valerija Zaklunnaja som Irina Petrovna
 Jevgenij Matvejev som Simerenko
 Ivan Lapikov som Jerofeitj
 Aleksandr Mikhajlov

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Prikljutsjenija Sjerloka Kholmsa i doktora Vatsona: Sobaka Baskervilej

Prikljutsjenija Sjerloka Kholmsa i doktora Vatsona: Sobaka Baskervilej (originaltittel: Приключения Шерлока Холмса и доктора Ватсона: Собака Баскервилей) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Igor Maslennikov.

Skuespillere 
 Vasilij Livanov som Sherlock Holmes
 Vitalij Solomin som Dr. Watson
 Rina Zeljonaja som Mrs. Hudson
 Borislav Brondukov som Inspector Lestrade
 Irina Kuptjenko som Beryl Stapleton

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Muzjiki!

Muzjiki! (originaltittel: Мужики!) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Iskra Babitsj.

Skuespillere 
 Aleksandr Mikhajlov som Pavel
 Pjotr Glebov som Matvej Zubov
 Vera Alkhovskaja som Polina Zakharovna
 Irina Ivanova som Polina
 Mikhail Buzyljov-Kretso som Stepan

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Iskra Babitsj

Iskra Leonidovna Babitsj (russisk: И́скра Леони́довна Ба́бич; født 1932 i Sotsji i Sovjetunionen, død 2001 i Moskva i Russland) var en sovjetisk regissør og manusforfatter.

Filmografi (utvalg) 
 1981 – Muzjiki! (Мужики!)

Referanser

Eksterne lenker 
 

Sovjetiske regissører
Victoria Dalsberget

Victoria Dalsberget (født 28. februar 1996) er en norsk lærer, spesialpedagog og forfatter oppvokst på Roverud i Kongsvinger kommune . I 2015 begynte hun sitt forfatterskap på den anonyme instagramkontoen @enkel_poesi, som har over 60 000 følgere  I 2021 debuterte hun med lyrikkboken «du er nok», som ble Norges nest mestselgende diktsamling samme år . Lydbokversjonen er lest inn av  Ulrikke Falch . I februar 2022 kom oppfølgeren, «du og jeg». I likhet med debutboken kom også denne på bestselgerlistene . Begge bøkene er utgitt på forlaget Vigmostad & Bjørke  og er illustrert av Alida Husby . Dalsbergets lyrikk omhandler ofte psykisk helse, og berører hovedtemaer som kroppsfokus, selvbilde og å leve som kvinne i samfunnet .     

Dalsberget har erfaring som demokratiunderviser på læringssenteret på Utøya, er utdannet innenfor sosiologi, psykisk helse hos barn og har en bachelorgrad i kjemididaktikk. Hun er student på masterprogrammet for spesialpedagogikk ved Høgskolen i Innlandet.

Bibliografi 
 2021: du er nok
 2022: du og jeg

Referanser

Eksterne lenker
 

Norske forfattere
Norske pedagoger
Skyggebrett

Et skyggebrett er en metode for å organisere verktøy som går ut på at man har en verktøytavle med bilder eller tegninger som viser hvor verktøyet skal henge når det ikke er i bruk. Skyggebrett brukes blant annet på verksteder, i industri og på fabrikker. Det at verktøytavlen har skisser som viser hvilket verktøy som skal henge der gjør at operatører på en arbeidsstasjon raskt kan identifisere hvilke verktøy som er i bruk eller mangler. Tavlen er vanligvis plassert i nærheten av arbeidsstasjonen hvor verktøyene brukes. Skyggebrett brukes ofte i produksjonsmiljøer for å forbedre ytelsen til en bedrift etter lean six sigma-prinsippene.

Skyggebrett kan redusere tiden brukt på å lete etter verktøy og redusere svinn. De kan også forbedre sikkerheten på en arbeidsstasjon ettersom verktøy settes tilbake på et trygt sted etter bruk istedet for å bli en potensiell fare.

Skyggebrett kan også brukes for å oppbevare en pollett som representerer retten til å utføre en operasjon. Når polletten ikke befinner seg på tavlen tyder det på at den er i bruk av noen andre, og på denne måten kan man ha en rutine som sikrer at to personer ikke utfører samme jobb samtidig.

Se også 
 Knolling, metode for å organisere verktøy vinkelrett mot hverandre[en]
 5S, en metode for standardisert opprydding
 Perforert hardplate, ofte brukt på verktøytavler laget av tre

Referanser 

Orden
Beholdere
Verktøy
Verktøytavle

En verktøytavle, også kalt verktøyvegg eller verktøypanel, er en plate med knagger eller kroker for å henge opp verktøy, typisk på en vegg. De finnes ofte på verksteder, og kan være laget av en tre- eller metall og ha kroker, skruer, stokkholdere eller andre typer verktøyholdere.

Sammenlignet med en verktøykasse eller verktøyvogn er en verktøytavle stasjonær, men kan gjøre det lettere å finne verktøy uten lete ettersom de lagres synlig. En ulempe med en verktøytavle er at den kan ta opp et stort område på en vegg, og at verktøyet kan bli mindre beskyttet mot støv.

Ferdiglagde verktøyvegger 
Ferdiglagde verktøyvegger er ofte laget av perforerte metallplater av stål (f.eks. 1.5 mm tykk) eller perforerte trefiberplater (f.eks. 3-6 mm tykk), og har gjerne flyttbare verktøyholdere slik at man kan omorganisere verktøyets plassering etter behov. Størrelse og plassering av hullene kan variere mellom merker og modeller. Festehullene for kroker og holdere er ofte runde og festes med en eller to skruer, men det finnes også tavler med hull som er kvadratiske, rektangulære eller nøkkelformede i forskjellige størrelser og med forskjellige metoder for innfesting. I tillegg til løsninger som skrus fast fins det også løsninger som klikkes på plass eller henger løst. Verktøytavler med runde hull og passende tilbehør oppgis med hullavstand og hullstørrelse, og følger ofte en standard som har hull med 4 mm diameter og 12 mm senteravstand mellom hullene (Ø4 mm, c/c 12 mm) for festing med metall- eller plateskruer. Noen hengere med to skruehull har avlang åpning i det ene hullet for å tillate små forskjeller i hullavstand mellom ulike produsenter.

Hjemmelaget verktøyvegg 
Dersom man skal ha ha en stor verktøytavle med mange kroker kan prisen bli høy, og det er ikke uvanlig å bygge sin egen verktøytavle som et gjør-det-selv-prosjekt. Eksempelvis kan man benytte toppplaten fra en gammel kjøkkenbenk sammen med skruer og kroker som improviserte verktøyholdere.

Se også 
 Verktøyvogn
 Skyggebrett, konturer av verktøyene på en verktøytavle som gjør det lettere å sette verktøyet tilbake på sin opprinnelige plass etter arbeid

Orden
Beholdere
Verktøy
Ragnhild Wie Andersen

Ragnhild Wie Andersen (født 26. februar 1976) er en norsk sakprosaforfatter, sykepleier og lærer.

Wie Andersen var sykepleier ved ortopedisk avdeling på Oslo universitetssykehus (OUS) da hun tok praktisk-pedagogisk utdanning og valgte læreryrket, samtidig som hun tok ekstravakter ved OUS. Hun har siden tatt videreutdanning med norsk med yrkesfaglig profil, innovasjonspedagogikk og læringsledelse, og studerer per 2022 master i yrkespedagogikk ved Oslo Met. Hun har i tillegg konsekvenspedagogikk fra Høgskolen i Østfold. Wie Andersen har siden 2018 vært medlem av prøvenemnda for helsearbeiderfag i Oslo. Siden 2013 har hun arbeidet som faglærer ved Kuben videregående skole..

Wie Andersen ble engasjert av Fagbokforlaget for å utvikle nytt læreplanverk for Helse- og oppvekstfag Vg1 i tråd med Kunnskapsløftet 2020..

Bibliografi 
 2020: Puls Helse - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfattere: Petra Ekfeldt, Camilla Hasle Myhrvold, Kirsti Molteberg og Turid Falck-Pedersen ISBN 9788211035028
 2020: Puls Helse - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfattere: Petra Ekfeldt, Camilla Hasle Myhrvold, Kirsti Molteberg og Turid Falck-Pedersen ISBN 9788211038883
 2020: Puls Kommunikasjon - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfattere: Petra Ekfeldt, Camilla Hasle Myhrvold, Kirsti Molteberg]og Turid Falck-Pedersen ISBN 9788211035042
 2020: Puls Kommunikasjon, d-bok - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfattere: Petra Ekfeldt, Camilla Hasle Myhrvold, Kirsti Molteberg og Turid Falck-Pedersen ISBN 9788211038890
 2020: Puls Yrkesliv - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfatter: Camilla Hasle Myhrvold  ISBN 9788211035066
 2020: Puls Yrkesliv, d-bok - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfatter: Camilla Hasle Myhrvold ISBN 9788211038906

Se også 
 Liste over kjente ansatte ved Kuben yrkesarena

Referanser 

Norske sakprosaforfattere
Norske pedagoger
Norske sykepleiere
Alumni fra Oslomet – storbyuniversitetet
Alumni fra Høgskolen i Østfold
Pedagoger ved Kuben videregående skole
Personer fra Oslo
Camilla Hasle Myhrvold

Camilla Hasle Myhrvold (født 30. mars 1974) er en norsk sakprosaforfatter, sykepleier og lærer.

Hasle Myhrvold arbeidet som sykepleier ved blant annet Oslo kommunale legevakt, Oslo fengsel og Oslo universitetssykehus. Hun har grunnfag i statsvitenskap og engelsk fra Universitetet i Oslo, praktisk-pedagogisk utdanning og innovasjonspedagogikk og læringsledelse fra Oslo Met. Siden 2013 har hun arbeidet som faglærer ved Kuben videregående skole..

Hasle Myhrvold ble engasjert av Fagbokforlaget for å utvikle nytt læreplanverk for Helse- og oppvekstfag Vg1 i tråd med Kunnskapsløftet 2020..

Bibliografi 
 2020: Puls Helse - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfattere: Petra Ekfeldt, Ragnhild Wie Andersen, Kirsti Molteberg og Turid Falck-Pedersen ISBN 9788211035028
 2020: Puls Helse - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfattere: Petra Ekfeldt, Ragnhild Wie Andersen, Kirsti Molteberg og Turid Falck-Pedersen ISBN 9788211038883
 2020: Puls Yrkesliv - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfatter: Ragnhild Wie Andersen ISBN 9788211035066
 2020: Puls Yrkesliv, d-bok - Helse- og oppvekstfag Vg1, Fagbokforlaget, medforfatter: Ragnhild Wie Andersen ISBN 9788211038906

Se også 
 Liste over kjente ansatte ved Kuben yrkesarena

Referanser 

Norske sakprosaforfattere
Norske pedagoger
Norske sykepleiere
Alumni fra Oslomet – storbyuniversitetet
Alumni fra Universitetet i Oslo
Pedagoger ved Kuben videregående skole
Personer fra Oslo
Jens Peter Tønder

Jens Peter Tønder (1773-1836) var en dansk litteraturviter (cand.phil) og forfatter. Tønder utga tidsskrifter, nysgjerrige historier, avskjedssanger og festsanger fra gatene i København. Han ble ansett som en av byens originaler i sin samtid.

Bakgrunn 
Tønder var sønn av kontreadmiral Raphael Henrik Tønder, av slekten Tønder. Han ble uteksaminert privat med beste karakter til universitetet i 1790. Han ble forelsket i en jente, men foreldrene hans ville ikke godkjenne denne forbindelsen, og han brøt derfor med dem. Tønder levde siden et urolig liv bestående av en rekke reiser i Asia og Amerika.

Litterære virke 
Under krigen 1807-14 var han en tid litterær telegrafsjef, blant annet på Sneglehøj på Møn fra april 1801, men han sa opp stillingen da bare to av de seks frivillige på stasjonen kunne få utbetalt pensjon. Han hadde ellers ikke noe fast yrke, men tjente til livets opphold ved å publisere tidsskrifter, nysgjerrige historier, avskjedssanger og festsanger. På den tiden ble han kalt "Gammel og ny" etter tittelen på et av hans tidsskrifter, og gateguttene ropte ofte "Gammel og ny, tykk og tynn!" da de møtte ham. Han ble ansett som en raring, men ryktet hadde at han tjente godt på å skrive.

Drapet i Nyhavn 
Han underviste også ved forskuddsbetaling. Petri Worm, som studerte fransk under Tønder i sitt hjem i Nyhavn, kvalte sin lærer til døde. Worm ble arrestert i Lübeck hvor han under falskt navn og med en stor sum penger og en rekke obligasjoner med Tønders navn, forsøkte å komme til Paris. Worm ble dømt til døden ved halshugging.

I 2005 ble den historiske romanen Worm av Carl Jørgen Carlsen utgitt, som skildrer drapet og rettssaken basert på en antagelse om Worms uskyld.

Referanser 

Danske forfattere
MZKT-79221

MZKT-79221 () er en sovjetisk og russisk  16x16 mobil rakettrampe designet og utviklet av MZKT i Hviterussland.

Kjøretøyet er utviklet primært for bruk som en mobil missilrampe for RT-2PM2 Topol-M ICBM. 
79221-modellen ligner på MAZ-7917 men har åtte akslinger i stedet for syv. Den drives av en JaMZ-847.1 (800 hestekrefter) V12 dieselmotor.

Se også 

 MAZ-7310
 KAMAZ-7850

Referanser 

Selvdrevet artilleri
Transport
Kjøretøyer
Militære kjøretøyer
Gunnar Inge Berge

Gunnar Inge Berge, født 1960 i Fosnavåg på Sunnmøre er en norsk krim-forfatter som skriver under pseudonymet Michael Cross. I tillegg til å være forfatter og forlagskonsulent for Kolofon Forlag AS, er han Elektro Automasjon ingeniør som eier og driver ingeniørfirmaet Total Consult AS. Selskapet har siden starten i 1999 jobbet mot olje- & gassindustrien i Norge og internasjonalt.

Forfatterskap 
Debutboken Der sannheten dør fra 2019 utgitt på Kolofon forlag er basert på den forhenværende Navy Seal, og Secret Service agenten, John Brodie som mot sin vilje blir dratt inn i en omfattende konspirasjon. Her blir han stående alene mot en usynlig fiende, en navnløs organisasjon med nærmest ubegrensede ressurser, der maktbegjær sammen med personlige fordeler og økonomisk profitt er eneste drivkraft.

Romanen har fått god mottagelse både fra anmeldere og lesere og har solgt godt over hele landet.

Nattflukt til frihet 
Bok nummer to, Nattflukt til frihet kom ut i mai 2022. Også denne ble utgitt på Kolofon Forlag AS. Her fortsetter historien om John Brodie som fortsatt er på rømmen, på flukt fra militære angrep og dødelige leiemordere, der kun overlevelse har førsteprioritet. Som i første bok er også dette en intelligent, fartsfylt og tidsaktuell thriller som tar oss med til innsiden av et hemmelig brorskap. Leseren blir dratt inn bak forhenget, inn til en annen verden der en liten samling maktmennesker styrer nasjonen.

Også denne utgivelsen har fått god mottagelse av bokanmeldere og krimelskere over hele landet.

Forlagsdrift 
I januar 2022 etablerte Gunnar Berge nytt avdelingskontor i Ålesund sammen med Kolofon Forlag. I tillegg til å tilby oppdragsbøker til næringsliv og det offentlige vil forlaget samtidig gi lokale forfattere på Nord-Vestlandet mulighet til utgivelse av bøker.

Bibliografi 
John Brodie -serien

·       2019: Der sannheten dør (Thriller-roman)

·       2022: Nattflukt til frihet (Thriller-roman)

Referanser 

Norske krimforfattere
Mpembaeffekten

Mpembaeffekten er betegnelsen på observasjon av at en væske (vanligvis vann) som i utgangspunktet er varmt, kan fryse raskere enn den samme væsken som begynner nedkjølingen i kald tilstand, under ellers lignende forhold. Det er uenighet om det teoretiske grunnlaget og parametrene som kreves for å produsere effekten.

En mulig forklaring
Når et glass med vann settes inn i fryseren, mister det varme fra sidene, bunnen og toppen. Vannet i midten av glasset holder seg forholdsvis varmt. Kaldt vann er tyngre enn varmt vann. Vann som kjøles ned langs kantene av glasset vil derfor synke ned til bunnen av glasset, mens varmt vann stiger opp. Denne sirkulasjonen gjør nedkjølingen mye raskere enn om vannet hadde ligget helt i ro. I varmt vann blir temperaturforskjellen mellom midten og kantene av glasset større, slik at sirkulasjonen blir raskere. Når den gjennomsnittlige temperaturen i glasset har nådd ti grader, er fortsatt en god del av vannet varmere, og fortsetter å drive de kraftige strømmene. Slik kan vannet i glasset fortsette å kjøles raskere enn det som ble satt inn ved ti grader.

Etymologi fra en skolepike fra Tanzania
Mpemba-effekten er oppkalt etter en tanzaniansk skolepike, Erasto Bartholomeo Mpemba (født 1950). Hun gjorde denne observasjonen i 1963, og historien ble svært popularisert. Oppdagelsen av fenomenet stammer imidlertid fra antikken. Aristoteles mente den gang at dette var felles kunnskap.

Lignende effekter 
Andre fenomener der store effekter kan oppnås raskere enn små effekter er:

 Latent varme: Smelte  is til  vann tar samme mengde energi som oppvarming av vann fra  til ;
 Leidenfrost effekt: Lavere temperatur i kjeler kan noen ganger fordampe vann raskere enn høyere temperatur i samme kjelen.

Se også 
 Varmekapasitet

Referanser 

Faseoverganger
Termodynamikk
Fysiske paradokser
Tajna tretjej planety

Tajna tretjej planety (originaltittel: Тайна третьей планеты) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Roman Katsjanov.

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
O bednom gusare zamolvite slovo

O bednom gusare zamolvite slovo (originaltittel: О бедном гусаре замолвите слово) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Eldar Rjazanov.

Skuespillere 
 Stanislav Sadalskij som Aleksej V. Pletnev
 Oleg Basilashvili som Merzljaev
 Jevgenij Leonov som Athanasios Bubentsov
 Irina Mazurkievitj som Nastja Bubentsova
 Valentin Gaft som Ivan Pokrovskij

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Klub samoubijts, ili Prikljutsjenija titulovannoj osoby

Klub samoubijts, ili Prikljutsjenija titulovannoj osoby (originaltittel: Клуб самоубийц, или Приключения титулованной особы) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Jevgenij Tatarskij.

Skuespillere 
 Oleg Dahl som Florizel
 Donatas Banionis som Nick Nichols
 Igor Dmitriev som Geraldine
 Ljubov Polisjtsjuk som Jeannette
 Vitalij Ilin som Mark

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Portret zjeny khudozjnika

Portret zjeny khudozjnika (originaltittel: Портрет жены художника) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Aleksandr Pankratov.

Skuespillere 
 Valentina Telitsjkina som Nina
 Sergej Sjakurov som Pavel Aleksejevitsj
 Nikita Mikhalkov som Boris Petrovitsj
 Mikhail Semakov som Ivan
 Vsevolod Sjilovskij som Mitrofanytsj

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981
Rodnja

Rodnja (originaltittel: Родня) er en sovjetisk film fra 1981 regissert av Nikita Mikhalkov.

Skuespillere 
 Nonna Mordjukova som Marija Konovalova
 Svetlana Krjutsjkova som Nina
 Jurij Bogatyrjov som Tasik
 Andrej Petrov som Ljapin
 Fjodor Stukov som Irishka

Referanser

Eksterne lenker 

Sovjetiske filmer
Filmer fra 1981