alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Malayalam

Malayalam (മലയാളം malayāḷam) er et dravidisk språk som hovedsakelig blir snakket i den indiske delstaten Kerala. Språket er skrevet med et eget alfabet som ligner mye på, og antakeligvis hadde opphavet sitt i, grantha-skriften.

Som de andre dravidiske språkene er malayalam et agglutinerende språk. Språket bruker svært mange etterfester og noe førfeste for å endre betydningen eller grammatisk rolle av ord. Dette gir malayalam en spesiell ord- og setningsoppbygging. Et eksempel er tittelen til en sang som var populær på 1990-tallet, som betyr «og en annen dag nå, der ingen kommer», og bare er ett ord på malayalam, «varuvānillāruminnorunāḷum».

Selve ordet malayalam er et palindrom, hvilket vil si at det er identisk om man staver det baklengs.

Referanser

Eksterne lenker 
 Malayalam - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
 Information on Malayalam language at Department of Public Relations, Government of Kerala
 Unicode Code Chart for Malayalam (PDF Format)
 Ethnologue report for Malayalam
 Malayalam Dictionary by Unicode
 Malayalam Search Engine
 Malayalam Online Dictionary
 Romanised to Unicode Malayalam transliterator 

Dravidiske språk
Språk i India
Språk i Singapore
Palindromer
Innvandring

Innvandring eller immigrasjon er det å «dra til og bosette seg i et fremmed land». Innvandring er en del av fenomenet folkevandring (migrasjon), som er bevegelse av folk mellom land. Personer som flytter fra et land til et annet, blir kalt utvandrere (emigranter) fra landet de har forlatt, og innvandrere i det landet de har kommet til.

I moderne sammenheng brukes begrepet om flytting over internasjonale grenser. Korttidsbesøkende og turister ansees ikke som innvandrere. Flytting på tvers av landegrenser uten hjemmel i mottakerlandets lover kalles ulovlig innvandring.
 
All empiri tilsier at det har vært mennesker på flyttefot så lenge mennesker har eksistert, men den nyere tids forståelse av migrasjon er knyttet til lovverket i det landet som mottar innvandrere. Statsborgerskap i en nasjonalstat normalt gir et menneske en ukrenkelig rett til opphold i det landet, mens opphold for de som ikke er statsborgere er knyttet til bestemmelser i lover om innvandring.

Det globale nivå i innvandring er høyt i absolutte tall, men lavt relativt. I 2005 var det om lag 190 millioner immigranter på verdensbasis, noe som er rundt 3 % av verdens totale befolkning. Midtøsten, noen deler av Europa, små områder i Sørøst-Asia og noen få områder i Karibia har størst migrasjon.

Innvandring til Norge 

I norsk statistikk defineres innvandrer som «en person som er bosatt i Norge, men er født i utlandet og har foreldre som begge er født i utlandet.»

Innvandrerbefolkningen omfatter personer som selv har innvandret til Norge (og som har to utenlandsfødte foreldre), samt personer som er født i Norge av to utenlandsfødte foreldre. Innvandrerbefolkningen i Norge utgjør (per 1. januar 2015)  personer, tilsvarende 15,6 % av totalbefolkningen. Innvandrerbefolkningen økte med  personer fra 1. januar 2014 til 1. januar 2015. Innvandrerne har bakgrunn fra 222 ulike land og selvstyrte regioner. Oslo er den kommunen med størst innvandrerandel; per 1. januar 2015 er 32 % av innbyggerne innvandrere.

Siden innvandring til Norge økte på 1970-tallet har det vært diskutert om den gir økonomisk gevinst for samfunnet eller om den er en byrde. Forskning synes å vise at mens arbeidsinnvandring generelt er økonomisk gunstig for landet, så bidrar den til å presse lønningene for noen grupper av arbeidstakere, særlig de med lav formell kompetanse og lite erfaring.

Se også 
 NOU 2011: 7, Brochmann-utvalget (Brochmann-rapporten)
 Migrasjon, folkevandring (inn- og utvandring)
 Årsaker til migrasjon
 Innvandring til Norge i nyere tid
 Innvandringskritikk
 Multikulturalisme
 Flyktning
 Asylsøker
 Ulovlig innvandring og opphold

Litteratur  
 Grete Brochmann og Knut Kjeldstadli Innvandringen til Norge : 900-2010, Pax 2014 ISBN 9788253035932

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Statistisk sentralbyrå: Faktaside om innvandring
 Helsebibliotekets sider om flyktninger og innvandrere

Migrasjon

ar:هجرة
Prosjektbegrunnelse

En prosjektbegrunnelse (engelsk: business case) er en analysemetodikk som benyttes som verktøy for å avgjøre om et prosjekt eller en større aktivitet skal iverksettes. Hensikten med en prosjektbegrunnelse er på et høyt nivå, og dermed ved bruk av begrensede ressurser, å avgjøre hvorvidt en virksomhet er tjent med å starte opp den aktuelle aktiviteten eller prosjektet.

Prosjektbegrunnelse benyttes enten selvstendig eller som en del av en prosjektmetodikk, for eksempel PRINCE2. I PRINCE2 kalles prosjektbegrunnelse ved det engelske navnet «business case». Andre mulige oversettelser er virksomhetsscenario, forretningsgrunnlag eller konseptgrunnlag.

Innhold 
Analysen bør legge vekt på følgende elementer:

 Hva aktiviteten er ment å skulle løse
 Hvilke forretningsmessige fordeler aktiviteten vil gi
 Hvilke alternativer som foreligger
 Gevinst ved hvert alternativ
 Kostnad ved hvert alternativ
 Risiko knyttet til hvert alternativ
 Forhold til interne og eksterne bestemmelser

Basert på konklusjonen fra denne analysen kan aktiviteten bli iverksatt eller ikke.

Foreslått punktliste fra Prosjektveiviseren 
Ifølge den norske offentlige Prosjektveiviseren bør en prosjektbegrunnelsen inneholde punktene:
 Bakgrunn for prosjektet
 Prosjektets hensikt, herunder en beskrivelse av den nåværende situasjonen, ønsket fremtidig situasjon, situasjonen hvis ikke prosjektet gjennomføres, samt den strategiske forankringen i virksomheten
 Mulige ulemper som prosjektets gjennomføring eller resultater som vil kunne ha for en eller flere interessenter 
 Nytte/kost-vurderinger, hvor alle positive og negative virkninger ses opp mot hverandre
 Investeringsanalyse som sammenligner de samlede forventede gevinstene og ulempene opp mot prosjektkostnadene og løpende drifts- og vedlikeholdskostnader
 Finansiering. Er det avsatt midler til prosjektet?

Referanser

Kilder 
 Practical PRINCE2 by Colin Bentley (The Stationery Office), ISBN 0-11-702853-3.
 ProjectPerformance
 Strategic Business Case

Økonomiske ord og uttrykk
Engelske ord og uttrykk
Bedriftsøkonomi
Forretningsstrategi
Reduplikasjon

I lingvistikk er reduplikasjon en morfologisk prosess der et ords rot eller stamme repeteres. Reduplikasjon kan brukes med nær sagt alle ordklasser, og er vanlig i mange språk rundt om i verden. Det er vanligvis noe som forsterker meninga i ordets rot.

Eksterne lenker 
  

Fonologi
Grammatikk
Ytre skjelett

Et ytre skjelett, eksoskjelett eller hudskjelett, er et utvendig skjelett, det omslutter eller ligger utenpå kroppen, som en hud. Slike fins hos noen virvelløse dyr og fantes hos tidlige, nå utdødde virveldyr. Et ytre skjelett består av harde hudplater som omgir kroppen som et ytre lag. Utformingen og antall hudplater varierer. Det ytre skjelettet både støtter opp og beskytter de indre bløte organene, i tillegg til å fungere som feste for musklene. Dette i motsetning til et indre skjelett, slik som hos nålevende virveldyr, hvor skjelettet ligger inne i kroppen.

På land er dyr med ytre skjelett små av størrelse, men i havet kan de nå anseelige størrelser. Den dominerende dyregruppen med et ytre skjelett er leddyrene. Vekst kan hos dyr med et ytre skjelett bare skje i sammenheng med et hudskifte. Det ytre skjelettet fungerer ikke bare som et skjelett, men også som et hudpanser som beskytter dem mot mekanisk skade.

Dyreanatomi
Nordkisa

Nordkisa er et tettsted i Ullensaker kommune i Akershus. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger 10,5 kilometer nordøst for kommunesenteret Jessheim og seks kilometer sørvest for tettstedet Brårud i nabokommunen Nes.

I Nordkisa ligger barneskolen Nordkisa skole, forsamlingshuset Nore, Betel Frikirke og matbutikken Kiwi.

Hauerseter Sportsklubb er det lokale idrettslaget og klubben har Nordkisa Stadion som hjemmebane. I tilknytning til idrettsparken er det også en lysløype.

Nordkisa Grendeutvalg er en organisasjon med representanter fra lokale lag og foreninger. Grendeutvalget fordeler midler gjennom grendepotten som har formålet å skape et godt nærmiljø.

Se også 
 Hauerseter SK hjemmeside
 Nordkisa Grendeutvalg
 Nordkisa Portalen

Referanser 

Bosetninger i Ullensaker
Tettsteder i Viken
Sankt Elms ild

Sankt Elms ild (engelsk: ) er en svak duskformet elektrisk utladning fra oppstikkende gjenstander som fjelltopper, tårnspir, lynavledere og mastetopper. Den syns i mørket som et svakt lysende, oppadrettet lysskinn rundt disse gjenstandene – ofte sammen med et sprakende lyd for den som befinner seg tilstrekkelig nær. Fenomenet forekommer når den elektriske feltstyrken, for eksempel på grunn av en nærliggende tordensky, er tilstrekkelig høy.

Sankt Elms ild har i folketroen blitt sett som et forvarsel – i blant om gode ting, i blant om forestående ulykker. Til sjøs er Sankt Elms ild ganske vanlig fra mastetopper og metallgjenstander i riggen, og det fins flere gamle myter om opprinnelsen. En er at de napolitanske sjømennenes skytshelgen sankt Erasmus, som på flere andre språk kalles Elmo, skal, i henhold til en versjon av hans legende, ha omkommet under en storm til sjøs og i sitt dødsøyeblikk lovet at han med lys skulle lede sjøfarende ut av farlige situasjoner (portugisisk: corpo santo: «helgenens kropp»). En annen er at Sankt Erasmus i en storm tente et lys som tross uværet brant med klar flamme. En tredje er at helgenen ble reddet fra å drukne av en sjømann, og lovet å i fremtiden advare sjøfarende mot dårlig vær.

I 1982 rapporterte både passasjerer og mannskap på en Boeing 747 fra British Airways at de hadde observert Sankt Elms ild på flykroppen da maskinen fløy inn i en sky av vulkansk aske. Fenomenet viste seg likevel å ikke være Sankt Elms ild, men i stedet å komme av glødende askepartikler etter sammenstøt med flyet. Se artikkel:  British Airways Flight 9

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Den hellige Erasmus, Katolsk.no
 Den salige Peter González («San Telmo»), Katolsk.no

Meteorologi
Fysikk
Lurtz

Lurtz er en Uruk-Hai fra den første filmen i trilogien Ringenes herre. Han finnes ikke i noen av J.R.R. Tolkiens bøker fordi figuren ble skapt spesielt for Peter Jacksons film Ringens brorskap.

Lurtz var den første av Sarumanns Uruk-haier (en type menneske-orker) som ble skapt, og han ledet Uruk-hai-orkene som angrep brorskapet ved Amon Hen. Det så også ut til at Lurtz var den største av Uruk-haiene. I boken blir Boromir drept av en eller flere navnløse orker; han ble gjennomboret av mange piler. I filmen dreper Lurtz Boromir ved å skyte ham tre ganger. Deretter drepte Aragorn Lurtz etter en kort kamp, og halshugde ham. I filmen overtok Uglúk ledelsen av Uruk-haienes følge etter at Lurtz ble drept, mens Uglúk i bøkene var Uruk-haienes leder fra begynnelsen.

Jackson og hans medskrivere kan ha avledet navnet Lurtz fra Tolkiens orkiske språk, spesielt navnet Lugburz.

Lurtzs navn blir aldri nevnt i filmen, det er bare kjent fra ekstramaterialer. Til tross for at det var usikkerhet rundt denne nye figuren, ble det ingen større forskjell mellom ham og andre orkledere som allerede er presentert i bøkene.

Lurz ble spilt av den New Zealandske skuespilleren Lawrence Makoare.

Personer i Ringenes herre

en:List of original characters in The Lord of the Rings film trilogy#Lurtz
es:Lurtz
fr:Liste des Orques de la Terre du Milieu#Lurtz
it:Lista di Orchi di Arda#Lurtz
ja:ロード・オブ・ザ・リング#闇の軍
pl:Lurtz
fi:Luettelo Keski-Maan sivuhahmoista#Rautapiha
sv:Lurtz
Aslak Borgersrud

Aslak Øgrim Borgersrud (født 6. juni 1978) er en norsk musiker. Han er kjent fra den venstreradikale rap-gruppa Gatas Parlament, hvor han sammen med broren Elling Borgersrud og Don Martin lagde samfunnskritisk hiphop og rap. Han forlot Gatas Parlament sommeren 2011. Han har også vært med i gruppen Samvirkelaget.

Gatas Parlament ble startet i 1993 og utga året etter, Autobahn til Union. Gruppa holdt mange konserter i åra som fulgte, men debutalbumet Holdning over Underholdning kom ikke ut før i 2001.

Sammen med Igor Dunderovic ga han i 2014 ut barneplata Feil side av låven. For albumet ble de to nominert til Spellemannprisen 2014 i klassen barnemusikk.

I 1993 spilte Borgersrud i flere norske filmproduksjoner, blant annet langfilmen Høyere enn himmelen. Han spilte også «Påsan» i Midt i smørøyet på NRK. I 2010 var han en av deltakerne i programserien Maestro på NRK1.

Borgersrud har jobbet i flere år som IT-journalist. Fra 1997 til 2002 var han ansatt i Computerworld, og han har også arbeidet som frilanser i andre datablader. Han har vært aktiv i Norsk Journalistlag og har blant annet sittet i styret til Oslo Journalistklubb.

Aslak Borgersrud var i flere år aktiv i Rød Ungdom. Han er sønn av Leikny Øgrim og Lars Borgersrud, nevø av Trond Øgrim og er barnebarn av Otto Øgrim.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Gatas Parlament

Norske rappere
Norske journalister
Henning Stensrud

Henning Stensrud (født 20. august 1977 i Lørenskog) er en norsk skihopper. Han debuterte i verdenscupen i 1996, og var med i den norske OL-troppen i 1998. Hans beste enkeltplassering i verdenscupen er en fjerdeplass, noe han forøvrig har greid to ganger, i Engelberg, Styri og Oberstdorf, begge i sesongen 1997/98.

Han har nå gitt seg som aktiv hopper og har blitt en del av trenergruppen i Trønderhopp.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske skihoppere
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1998
Skihoppere under Vinter-OL 1998
Deltakere under Ski-VM 2001
Personer fra Hurdal kommune
Fødsler i 1977
Ralph Bunche

Ralph Johnson Bunche (født 7. august 1904, død 9. desember 1971) var en amerikansk borgerrettsforkjemper og diplomat. 

Bunche ble tildelt Nobels fredspris i 1950 for sin mekling i Midtøsten i slutten av 1940-tallet, en mekling som førte til våpenhvile mellom jødene og araberne i området.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Diplomater fra USA
Nobelprisvinnere fra USA
Nobelprisvinnere (fred)
Personer fra Detroit
Personer fra Albuquerque
Personer fra Los Angeles
Anarkosyndikalisme

Anarkosyndikalisme er en politisk retning både innenfor syndikalismen og anarkismen. Den ønsker å få etablert et desentralisert, arbeiderstyrt samfunn. Anarkosyndikalister mener at man gjennom fagforeninger, streiker og annen direkte aksjon, må søke å gradvis bygge ned statens og private eiere sin makt, og erstatte den statsregulerte kapitalismen med et samfunn hvor produksjonen styres demokratisk av arbeiderne og lokalsamfunnene.

Syndikalisme og anarkisme
Syndikalismen og anarkismen er beslektede idéretninger, og i anarkosyndikalismen har de forskjellige oppgaver. Syndikalismen er arbeiderklassens kampbevegelse og står for den praktiske organisering av arbeid, arbeidernes økonomiske frigjøring og fordeling av arbeidets goder til arbeiderne. Anarkismen er den maktkritiske filosofien som bl.a. omhandler arbeidernes (og enkeltmenneskets) intellektuelle frigjøring. 

I anarkosyndikalismen står anarkismen for planen og tankegodset, mens syndikalismen skal være den praktiske vei til det frie og direkte demokrati.

Historikk
Anarkosyndikalismen stod sterkt i Italia, Frankrike og Spania tidlig på 1900-tallet. CNT (Confederacion Nacional del Trabajo) var en av de største anarkosyndikalistiske fagorganisasjonene, og spilte en viktig rolle under den spanske borgerkrigen. I USA sto IWW (Industrial Workers of the World), relativt sterkt, og i sine glansdager kunne den påkalle støtten til rundt 300 000 arbeidere. I Sverige ble SAC (Sveriges Arbetares Centralorganisation) stiftet i 1910. Den eksisterer ennå, men regnes av enkelte anarkosyndikalister for å være reformistisk.

Se også
Anarkisme
Norsk Syndikalistisk Føderasjon
Syndikalisme

Kilder
Alarm nr. 3, 8/2 1936 («Peter Krapotkin.» Av Alf L. Strøm. Sitatet er fra Peter Kropotkin i «En anarkists erindringer»).

Politiske ideologier
Økonomiske ideologier
Sosialisme
Anarkisme
Carlos Saavedra Lamas

Carlos Saavedra Lamas (født 1. november 1878, død 5. mai 1959) var en argentinsk jurist og politiker.

Han meglet i Chacokrigen (utkjempet 1932–1935 om landområdet Gran Chaco) mellom Bolivia og Paraguay og forhandlet fram ikke-angrepspakter mellom flere land i Sør-Amerika. For dette arbeidet ble han tildelt Nobels fredspris i 1936.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Argentinske politikere
Argentinske jurister
Argentinske nobelprisvinnere
Argentinske diplomater
Nobelprisvinnere (fred)
Personer fra Buenos Aires
Noresund

Noresund er et tettsted og administrasjonssenteret i Krødsherad kommune i Viken. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger ved innsjøen Krøderen. Krøderen er bare om lag 200 meter bred ved Noresund.

Riksvei 7 gikk tidligere gjennom stedet, og Norefjell skisenter ligger 3 kilometer nordvest for Noresund. Krødsherad prestegård naturminne står her.

Referanser 

Tettsteder i Viken
Bosetninger i Krødsherad
Krøderbanen

Krøderbanen er en jernbanelinje på 25,97 km som går fra Vikersund på Randsfjordbanen til Krøderen i Viken. 

 Historie 
Byggingen ble påbegynt i 1870, og banen ble åpnet 28. november 1872 som smalsporet jernbane (1067 mm sporvidde). Banen ble ombygget til normalspor i 1909. 

Passasjertrafikken ble lagt ned i 1958, men godstrafikk fortsatte til 1985. Stortinget vedtok samme år at Krøderbanen sammen med Krøderen stasjon skulle bevares for ettertiden som en museumsjernbane.
Tømmertransport fra Hallingdal til Drammen var banens viktigste inntektskilde. Fra Krøderen stasjon i sydenden av innsjøen var det forbindelse med dampbåt til Gulsvik.  Båtturen tok 2 1/2 time med D/S «Haakon Adelsten» (fra 1861), D/S «Krøderen» og D/S «Norefjeld». Siste dampbåt gikk i 1925.

Krøderbanen var i halvannet år en del av Bergensbanen. Da strekningen Voss-Gulsvik ble tatt i bruk 10. juni 1908, måtte passasjerer og gods fraktes videre med dampbåt over Krøderen, og fra Krøderen stasjon med tog til Vikersund og Randsfjordbanen; men etter at Bergensbanen åpnet i sin helhet til Hønefoss og Oslo i desember 1909, kom Krøderen i bakevja. Bare lokaltrafikken vedble på Krøderbanen.

Stasjonsområdet på endestasjonen Krøderen er fredet sammen med ca 2,6 kilometer av banen. I tillegg til endestasjonene er det mellomstasjoner på Snarum, Sysle og Kløftefoss.

Krøderbanen er i dag museumsjernbane. I sommerhalvåret kjører Norsk Jernbaneklubb tog med damplokomotiv som er blitt en turistattraksjon. Det kjøres også tog med dieselmotorvogn. 
Kjøresesongen er normalt i månedene juni - september, men arbeidstog kjøres året rundt. Det kjøres åpne tog for publikum og chartrede tog for lukkede grupper. Se Krøderbanens hjemmesider for nærmere detaljer.

Sangen «Dra med Krøderbanen» ble en slager for visegruppa Ballade!.

Per 2018 er Krøderbanen en avdeling i Stiftelsen Buskerudmuseet.

Linjekart 

|}

Galleri

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 http://www.kroderbanen.no/
 Krøderbanen på Lokalhistoriewiki.no
 Krøderbanen i openstreetmap.org
 

Nedlagte jernbanestrekninger i Norge
Museumsjernbaner i Norge
Kulturminner i Krødsherad
Kulturminner i Modum
Museer i Viken
Jernbanestrekninger i Viken
Etableringer i 1872
Olavsrosa
Jernbanestrekninger åpnet i 1872
1872 i Norge
Byggverk i Krødsherad
Samferdsel i Krødsherad
Jernbanebyggverk i Modum
Fredete byggverk i Viken
Buskeruds samferdselshistorie
«al-Salam Boccaccio 98»

«al-Salam Boccaccio 98» var en ferge eid og drevet av el-Salam Maritime Transport, et egyptisk transportselskap. Det var bygd i 1970.

2. februar 2006 sank fergen i Rødehavet på vei fra Duba i Saudi-Arabia til byen Safaga sør i Egypt. Båten hadde 1415 passasjerer om bord, de fleste egyptere som arbeider i Saudi-Arabia, men også enkelte pilegrimer på vei tilbake fra Mekka.

Skipets siste kjente posisjon var 100 km fra Duba. 3. februar 2006 ble det funnet livbåter og lik i vannet. Det ble også funnet noen overlevende.

Dårlig vær i området vanskeliggjorde redningsarbeidet. En uke etter forliset regnet man med at 390 overlevende var blitt reddet. Over 700 var fremdeles savnet, og 244 bekreftet omkommet.

Fakta om skipet 
Skipet var en roroferge bygd i Italia i 1969. Det ble overlevert til første eier i 1970 og satt inn i trafikk mellom Italia og Tunisia med navnet MS Boccaccio. Skipet var 131 meter langt og 20 meter bredt.

Opprinnelig var skipet sertifisert for 500 passasjerer med 506 lugarplasser og for 200 biler. Det ble bygd 6 søsterskip i serie fra 1969 til 1972 ved to italienske verft. Etter påbygging i 1991 ble kapasiteten økt til 1.300 passasjerer med 920 lugarplasser. Samtidig ble bilkapasiteten økt til 320 biler.

Eksterne lenker
 
 
  Flere hundre kan ha overlevd (Adresseavisen)
  Egyptian ferry sinks in Red Sea  (BBC News)
  Sea search for 'vanished' ferry (Times Online)
  Passenger ferry sinks in Red Sea (CNN)
  al-Salams hjemmeside

Ferger
Sjøulykker i 2006
Transport i Egypt
Skip bygget i Italia
Skip fra 1969
Forlis i Asia
Artikler i sjøfart-prosjektet
.NET

Denne artikkelen er om Microsoft-teknologien .NET. For artikkelen om toppnivådomenet .net se: .net (toppnivådomene)
.NET eller .NET Framework er en samling teknologier rundt programvareutvikling fra Microsoft som først ble introdusert i 2002. Siden har plattformen fått fotfeste og er i dag en av de mest brukte utviklingsplattformene i verden. Microsoft benytter et mellomlag mellom applikasjon og operativsystem, ikke ulikt det som er brukt i Java-basert utvikling og er et rammeverk for applikasjoner.

Utviklingsmiljø 
Et program kompileres til et felles mellomformat som kalles Microsoft Intermediate Language (MSIL, eller bare IL). I dette formatet er klasser og typer i henhold til Common Type System (CTS), som er en del av Common Language Specification (CLS). Ved kjøring blir dette mellomformatet kompilert just-in-time, til det formatet prosessoren kan håndtere.

Slike program kan kjøres i en virtuell maskin, benevnt Common Language Runtime (CLR). Under kjøringen besørger CLR blant annet sikkerhet, trådstyring og søppeltømming (garbage collection, makulering av foreldet stoff). Et assembly er det minste enkeltprogram som vil kunne distribueres. CLR vil under kjøringen sikre mot ulovlig interaksjon mellom slike assemblies, som ikke nødvendigvis har samme opprinnelse.

Programmeringsspråk 
Høynivåprogrammeringsspråk som lager IL-kode må være i henhold til CLS, og derunder, CTS. I 2005-versjonen finner vi Visual Basic, C#, C++ og J#. Denne infrastrukturen er sammenfattet i Common Language Infrastructure (CLI), som er basert på standarden ECMA 335.

Klassene i .NET er basert på Basic Class Library (BCL), der standardklassene ligger. Databaselaget ADO.NET lager et felles grensesnitt mellom .NET og det man har av lokale lager (ODBC, OLE DB, eller spesielle databaser). Vevlaget ASP.NET brukes for presentasjonslaget i vevapplikasjoner, der de såkalte vevkontrollene kan limes inn.
Vevtjenester lar prosesser utveksle data via den åpne W3C-standarden WSDL, herunder SOAP for administrering av selve dialogen (ordstyre), og XML for selve språkbruken (formatet). CLR vil også sikre gjenbruk av eldre programvare, formatert som Component Object Model (COM) eller lignende, ved å koble det til kjøringen i den grad det etterspørres.

Versjonshistorie 
.NET gjennomgikk en revisjon samt utvidelse fra den opprinnelige 1.0 og 1.1, og var i november 2005 å finne i versjon 2.0. Programmerering av .NET-basert programvare skjer hovedsakelig med programvaren Visual Studio fra Microsoft. Det er gjort forsøk på å lage et kjøremiljø (CLR) for Linux, Mono.

Eksterne lenker 
 
 Microsoft .NET Framework Developer Center

Programvare fra 2002
Windows-programmer
Programvarebiblioteker
Kryssplattform programvare