alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Den gylne rose

Den gylne rose er en pavelig utmerkelse. Den anses som en av de fornemste hedersbevisninger i Den katolske kirke. Den gylne rose er utformet som en naturalistisk rose med stilk, blader, knopper og blomster og er laget i gull. Rosen kan også være besatt med edelstener, i særdeleshet safirer. Den kan også utstyres med vase. Tildeling av Den gylne rose skjer etter at rosen velsignes, salves og påføres røkelse i en seremoni som avholdes fjerde søndag i fastetiden, også kalt rosesøndag, midtfaste eller laetare. Den kan deretter gis som utmerkelse til en særlig begunstiget person eller gis til en kirkelig institusjon eller samfunn. 

De første eksempler på tildeling av en gyllen rose som hedersbevisning stammer fra Leo IXs tid som pave (1049–1054), da slike ble gitt til særlig begunstigede konger og fyrster. I slike tilfeller kunne tildeling av den gylne rosen også ha politisk betydning. Etter 1759, da pave Klemens XIII ga Den gylne rose til dogen av Venezia, ble hedersbevisningen utelukkende gitt til katolske fyrster eller kirkelige institusjoner. Under Benedikt XV (1914–1922) stoppet tildelingene, men ble gjenopptatt under etterfølgeren Pius XI (1922–1939). Velsignelsen av rosen finner sted hvert år. Rosen oppbevares i Vatikanet dersom ingen verdig mottaker er utpekt.

Referanser

Litteratur
Honneur & Gloire. Les trésors de la collection Spada, Paris: Musée national de la Légion d’honneur et des ordres de chevalerie, 2008, s. 171.

 
Utmerkelser
Trofeer
Hans Berntsen

Hans Heitmann Berntsen (født 8. juli 1870 i Rana, død 30. november 1939) var en norsk fagforeningsmann. Han ble i 1898 ansatt som reiseagitator for Arbeiderpartiet i det nordenfjeldske Norge, og startet over 300 fagforeninger.

Han kan gjenkjennes under navnet Benk Benkson i romanserien Dansen gjenom skuggeheimen. En statue av ham ble i 1958 reist i Mo i Rana.

Norske fagforeningspersoner
Personer fra Rana kommune
Fødsler i 1870
Dødsfall i 1939
Olav Strøm

Olav Johannes Strøm (født 25. september 1866 i Grue, død 24. august 1963 i Kvinesdal) var en norsk fagforeningsleder og en av pionerene innen fagbevegelsen i Norge.

Han jobbet som ung mann på teglverk, og stiftet i 1886 den første fagforening for teglverksarbeidere i Kristiania.

Tidlig på 1890-tallet jobbet han som anleggsarbeider ved den nye jernbanen til Brevik, og var aktiv i Skien. Der fikk han Arbeidersamfundet og fagforeningene til å stille eget kommuneprogram. Da de ikke fikk sine kandidater inn på Venstres liste stilte de sågar egne lister.

I 1893 fikk han i samarbeid med Sivert Larsen Lunde en del av Arbeidersamfundets medlemmer med i en sosialdemokratisk forening. På Arbeiderpartiets landsmøte høsten dette året møtte Strøm som representant for de nye foreningene i Skiens-traktene, og ble valgt til sekretær.

Som partisekretær begynte han en omfattende virksomhet som omreisende agitator blant rallarer og anleggsarbeidere. I 1895 sto han bak stiftelsen av Det norske Vei- og Jernbaneforbund, som senere skiftet navn til Norsk Arbeidsmandsforbund. Han ble forbundets første formann. 

I 1903 ble han politianmeldt for underslag mot forbundet, og mistet formannsvervet. Senere bodde han i Finnmark og Kvinesdal.

Han var også senere aktiv i partipolitikken, både i Arbeiderpartiet og i Norges Kommunistiske Parti.

Strøm er skildret litterært i romanverket Dansen gjenom skuggeheimen, der en av hovedpersonene, «Ølløv Skjølløgrinn», opplever en lignende livsreise som Strøm.

Referanser

Eksterne lenker 
 Om Olav Strøm i Norsk biografisk leksikon

Norske fagforeningspersoner
Personer fra Grue kommune
Skattekort

Skattekort, også kalt skattetrekksmelding, er et dokument som utstedes av Skatteetaten og viser hvor mye forskuddsskatt en må betale ut fra forventede inntekts-, fradrags- og formuesforhold. 

Skattekortene tar utgangspunkt i siste fullførte likning. Inntekter, fradrag og formuesforhold korrigeres i henhold til prognoser gitt av Finansdepartementet. Dette er i hovedsak de samme prognosene som legges til grunn ved utarbeidelse av statsbudsjettet. Utskrivingen av skattekortene foregår i perioden oktober/november. Det er prognosene som gjelder på dette tidspunktet, som vanligvis legges til grunn.

Skatteetaten utarbeider trekktabeller som viser hvor mye skatt som skal trekkes ut fra brutto månedslønn. Ved bi-jobber skal det normalt trekkes en gitt prosentandel av lønnen (prosenttrekk). 

Arbeidstakere måtte tidligere levere skattekort til arbeidsgiver(e) ved tiltredelse, og ved hvert årsskifte. Fra 2014 er skattekortet elektronisk og arbeidsgivere må hente skattekort for sine ansatte fra Skatteetaten.

Frikort
Personer som har inntekter som ikke er skattepliktige til Norge, eller der personens samlede inntektsnivå ikke tilsier at det vil bli utlignet skatt, kan fritas for forskuddstrekk. Disse kan søke Skatteetaten om å få utstedt et frikort, dvs. et skattekort som viser at arbeidsgiver ikke skal trekke skatt. Frikort kommer i to varianter: Med og uten beløpsgrense. Frikort uten beløpsgrense utstedes til personer der skatt og total inntekt er uavhengig av hverandre, vanligvis til personer som ikke er skattepliktige til Norge. Frikort med beløpsgrense utstedes til personer som sannsynligvis ikke vil betale (mer) skatt gitt at inntekten ikke overstiger visse grenser som bestemt i frikortet. 

Den vanligste frikortgrensen tar utgangspunkt i den nedre grensen for betaling av trygdeavgift som i 2016 er 49 650 kroner. For inntekt over dette ilegges det trygdeavgift fra første krone, men likevel slik at trygdeavgiften ikke kan utgjøre mer enn 25 % (opptrappingssatsen) av personinntekten over 49 650 kroner.  Fordi det ikke blir innkrevd skatt dersom samlet skatt er under 100 kroner, er nedre grense for å betale skatt i praksis 50 000 kroner. Dette omtales gjerne som «frikortgrensen».

Referanser

Eksterne lenker
 Skattetaten: Skattekort
 Skattetaten: Frikort

Norske skatter
Lardizabalaceae

Slekter og arter: se teksten

Lardizabalaceae er en plantefamilie i ordenen Ranunculales. Den omfatter 30-50 arter fordelt på 8-9 slekter, og plantene er vedaktige. Slekten Decaisnea er busker, resten av slektene er lianer. Bladene er motsatt stilt, og blomstene er ofte samla i rakler eller klaser. 

Plantene vokser hovedsakelig i Asia, men tre slekter finnes i det sørlige Sør-Amerika. Familien har vært anerkjent taksonomisk i lengre tid. Noen forskere inkluderer slekten Archakebia som en underslekt i Holboellia.

Slekter (genera) og arter 
I APG II-systemet opereres det med følgende slekter, med arter angitt under hver slekt:
 Akebia – Øst-Asia
 Holboellia – Øst-Asia
 Archakebia – Øst-Asia
 Boquila – Chile, Argentina
 Decaisnea – Øst-Asia
 Lardizabala – Chile
 Sargentodoxa – Øst-Asia
 Sinofranchetia – Øst-Asia
 Stauntonia – Øst-Asia

Eksterne lenker 
 
 Lardizabalaceae  i: L. Watson og M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants .
 Lardizabalaceae i Flora of North America
 Lardizabalaceae i Flora of China
 NCBI Taxonomy Browser
 Lenker hos CSDL: Lardizabalaceae

Ranunculales
Menispermaceae

Slekter og arter: se teksten

Menispermaceae er en plantefamilie i ordenen Ranunculales. Den omfatter om lag 520 arter fordelt på om lag 75 slekter, og plantene er tropiske, med unntak av to slekter som når tempererte strøk i Asia og Nord-Amerika. mange av artene er busker, eller klatrende planter. Familien har vært anerkjent taksonomisk i lengre tid.

Slekter (genera) og arter 
I APG II-systemet opereres det med blant annet følgende følgende slekter:

Eksterne lenker 
 
 Menispermaceae in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants : «descriptions, illustrations, identification, information retrieval». Versjon 3.mai 2006.
 Menispermaceae i Flora of North America
 NCBI Taxonomy Browser
 Lenker hos CSDL : Menispermaceae

Ranunculales
Ringstabekktunnelen

Ringstabekktunnelen er en 2-felts tunnel på fylkesvei 609 Jens Rings vei sørøst for Bekkestua sentrum i Bærum. Den er 110 meter lang og blei åpna i 1996 for å lette presset på Gamle Ringeriksvei gjennom Bekkestua sentrum. Tunnelen har ett løp med to motgående felt og er stengt for sykler.

Referanser 

Veitunneler i Bærum
1996 i Norge
Tunneler åpnet i 1996
Sandviktunnelen

Sandviktunnelen er en veitunnel på europavei 39 i Masfjorden kommune i Vestland. Tunnelen går gjennom Sandvikefjellet mellom Sandvikedalen og Juvika i Haugsværfjorden. Den er 394 meter lang.

Det er ikke tillatt for fotgjengere og syklister å ferdes i Sandviktunnelen.

Se også
Jernfjelltunnelen
Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 Sandviktunnelen på Scandion.no
 Statens vegvesen veikart

Tunneler på E39
Veitunneler i Vestland
Veier i Masfjorden
Tunneler åpnet i 1989
Iskiler

Iskiler er et geologisk fenomen som kun oppstår i områder hvor det er permafrost. En iskile er en massiv kileformet iskjegle som stikker 2-6 meter loddrett ned i bakken. Kilen kan være opp mot 200 meter lang, men blir sjelden større enn 1-4 meter bred. Iskilene dannes når jorden trekker seg sammen som følge av vinterens kulde. Vannet som kommer ned i sprekken presser jorden fra hverandre, og det oppstår en jordvoll. Når isen er tint, ser man etter mange år en tom sprekk som står igjen.

Litteratur 
Ole G. Karlsen(red.), Terra Nostra,  1. opplag – 2008

Eksterne lenker 
 

Geologi
Periglasiale landformer
Johann Elias Bach

Johann Elias Bach (født 12. februar 1705 i Schweinfurt, død 30. november 1755 samme sted) var en tysk komponist av musikerfamilien Bach.

Etter teologistudium i Jena var han fra 1737 til 1742 elev og sekretær hos fetteren Johann Sebastian Bach i Leipzig. Elias' brev fra den tiden er viktige kilder om livet til J.S. Bach. Fra 1743 var Elias kantor i Schweinfurt.

Han komponerte to årganger kirkekantater som ble holdt svært høyt i samtiden, men alle er tapt.

Referanser

Litteratur 
 Evelin Odrich, Peter Wollny (red.): Die Briefentwürfe des Johann Elias Bach. (1705–1755) (= Leipziger Beiträge zur Bach-Forschung. Bind. 3). redigert og kommentert. Olms, Hildesheim u. a. 2000, ISBN 3-487-10851-8.

Eksterne lenker 
 

Tyske komponister
Personer fra Schweinfurt
Helge Rønning

Helge Rønning (født 1. september 1943) er professor ved Universitetet i Oslo, Institutt for medier og kommunikasjon. Ved siden av sitt medievitenskapelige forfatterskap har han også skrevet og redigert flere bøker om og fra afrikansk kultur og samfunn.

Rønning var medlem av regjeringens ytringsfrihetskommisjon (1996-1999).

Bibliografi 
 Dødsdom over et folk. Imperialismen og Biafrakonflikten, sakprosa (1969)
 Moderne afrikanske fortellere, sakprosa (1971)
 Linjer i nordisk prosa. Norge, sakprosa (1975)
 Samtaler i samtiden (red.) sakprosa (1990)
 Litteratur og modernitet (medf.) sakprosa (1990)
 Verdens Litteraturhistorie bd. 7, sakprosa (1994)

Referanser

Kilder
Presentasjon av Helge Rønning i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 

  Om Helge Rønning, fra UiO

Medievitere
Norske litteraturhistorikere og litteraturkritikere
Professorer ved Universitetet i Oslo
Personer tilknyttet bokserien Verdens hellige skrifter
Johann Lorenz Bach

Johann Lorenz Bach (1695–1773) var en tysk komponist av musikerfamilien Bachs frankiske linje.

Johann Lorenz Bach fikk musikalsk opplæring av sin far Johann Valentin Bach og studerte hos  Johann Sebastian Bach i Weimar i årene 1715–1717. Fra 1718 til sin død var han kantor, organist og lærer hos den liechtensteinske friherres residens Lahm i Itzgrund ved Coburg.

Orgelet han spilte på i over førti år står fremdeles i slottskirken: et instrument i nesten opprinnelig stand bygd av Heinrich Herbst fra Halberstadt i 1732. Instrumentet har 29 registre på to manualer og et rikt besatt pedalverk.

Bortsett fra et preludium og fuge i D-dur er Johann Lorenz Bachs verk tapt.

Johann Sebastians stamtre over Bachfamilien har følgende opplysning om Joh. Lorenz:
«No. 38. Joh. Lorenz Bach, Joh. Valent. Bachs Sub No. 21 ältester Sohn, ist Organist zu Lahme in Franken.»

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Herbstorgelet i Lahm/Itzgrund 

Tyske komponister
Personer fra Schweinfurt
Gyrd Løfqvist

Gyrd Løfqvist (født 2. juni 1921 i København, død 2. mai 2012) var en dansk skuespiller. Løfqvist debuterte på Det kongelige Teater i 1944 og var så engasjert 1944–1946 ved Det ny Teater.

Siden var han ansatt på Frederiksberg Teater, Allé-Scenen, Aarhus Teater, Svalegangen og Gladsaxe Teater.

På 1970-tallet og 1980-tallet ble Folketeatret hans faste holdepunkt, men stadig med roller på en rekke andre scener.

Pr. 2006 var han stadig aktiv både på teateret og innen filmen.

Filmografi

Spillefilm 
  …. Frits' farfar
  …. Poul Nordkap
  …. Saras far
  …. dyrlege
  …. borgvakt
 1995 – Elsker – elsker ikke …. gullbrudgom
  …. den avgående nattevakt
  …. dørvakt på pleiehjem
  …. eldre mann
  …. Valdemar Brodersen - styreformann
  …. lege
  …. togkonduktør
  …. Villy - Knuds far
  …. Hr. Mikkelsen
  …. skolelærer
  …. fylkesvanninspektør
  …. kontormannen
  …. politiadvokat
  …. voksen
  …. kafevert
  …. lege
  …. Lege
  …. Høegh - politibetjent
 
  …. filmoperatør
  …. den tredje hjeperen
  … politibetjent
  …. Gustav, typograf

Kortfilm 
  .... Otto Christiansen 
   
  .... Ludvigsen

TV 
 2001 – Den serbiske Dansker … skolebetjent
 2001 – Hotellet .... Ole (1 episode, TV-serie)
 1999 – Taxa .... pensjonisten (en episode TV-serie)
 1999 – Dybt vand .... Oluf
 1999 – Pas på mor – Kæresten .... Ejnar (en episode TV-serie)
 1997-98 – Strisser på Samsø (to episoder TV-serie)
 1996 – Charlot og Charlotte .... Löfquist, skuespiller TV (mini-TV-serie) 
 1995 – Onde år  
 1993 – I en del af verden.... Arnesen 
 1986 – Kaj Munk .... Rektor (mini-TV-serie) 
 1984 – Antonsen .... banktilsynsmann (en episode TV-serie)
 1978-81 – Matador …. generalkonsul Vangel (en episode TV-serie)
 1974 – Mr. President 
 1974 – Faderen .... presten 
 1974 – Snart dages det brødre .... Jean Pio 
 1973 – Tango .... Eugeniusz 
 1972 – Sandkassen .... far 
 1972 – Lørdagsrevyen .... forskjellige roller (Tv-serie) 
 1971 – Til lykke Hansen .... direktør 
 1971 – Kommunisten .... Juul Jacobsen 
 1971 – Javel, hr. bøddel .... Carlsen 
 1970 – De usynlige .... Harlekin 
 1968-70 – Det drejer sig om - (3 episoder, TV-serie)
 1970 – Nattergalen (stemme) 
 1966 – Hellere en tyv i huset end en kurre på tråden .... mannen

Eksterne lenker 
 Gyrd Løfqvist hos Filmdelta
 
 
  

Danske skuespillere
Personer fra København
Fødsler i 1921
Dødsfall i 2012
Hemmelig liv

Hemmelig liv er en diktsamling av den norske forfatteren Rolf Jacobsen, utgitt i 1954.

Samlingen var hans fjerde, og den andre etter krigen og landssvikdommen. Den har blitt bekskrevet som «en ny debut, der nesten hvert eneste dikt fortjener omtale og fornyet lesning».

Samlingen inneholder blant annet antologigjengangeren «Landskap med gravemaskiner» og det, for Jacobsen, like typiske diktet «Tømmer».

Referanser 

Norske dikt
bøker fra 1954
Den oppadstigende sols orden

Den oppadstigende sols orden (japansk: 旭日章, kyokujitsu shō) er en japansk orden. Den ble innstiftet 10. april 1875 av Mutsuhito, Meiji-keiseren, som den første orden i Japan. Den kan tildeles japanere, såvel som utenlandske statsborgere, og for både sivile og militære fortjenester. Fra 2002 kan ordenen også tildeles kvinner. Ordenen er oppkalt etter soloppgangen, motivet i Japans flagg, og henviser til opphavsmyten der det japanske folk sies å stamme fra solgudinnen Amaterasu. Den oppadstigende sols orden rangerer etter Krysantemumsordenen og er jevnbyrdig med Den hellige skatts orden.

Inndeling 
Ved stiftelsen i 1875 besto Den oppadstigende sols orden av åtte grader. Sammen med andre ordener ble den reformert i 2002 og fikk da seks grader. Betegnelsene for ordensgradene er for en stor del særjapanske: 
 Storbånd 
 Gull- og sølvstjerne 
 Gylne stråler med bånd om halsen
 Gylne stråler med rosett
 Gull- og sølvstråler
 Sølvstråler

Insignier

Ordenstegnet for Den oppadstigende sols orden består av en midtmedaljong med en rød glasskabosjon omgitt av en gullkant. Denne er innsatt i en stjerne med 32 hvitemaljerte stråler av gull eller sølv. Ordenstegnet er opphengt i båndet i et ledd dannet av et paulowniablad i grønn emalje med blomster i fiolett. Antallet blomster varierer. For de fire høyeste klassene er det 15 blomster (arrangert fire over sju over fire), mens de to laveste gradene har 11 blomster (arrangert tre over fem over tre). Paulownia-blomsten er et keiserlig emblem. 

Ordensstjernen har ordenstegnet satt på en ekstra sol med grupper av ni stråler. 

Ordensbåndet er hvitt med røde kanter, de japanske flaggfargene.

Tildeling
Den oppadstigende sols orden tildeles i hovedsak medlemmer av Japans nasjonalforsamling og viktige personer i næringslivet. Fra 2002 kan den også tildeles kvinner. Ordenene tildeles ordinært to ganger om året, 29. april og 3. november. Ekstraordinære tildelinger kan skje utenom dette, for eksempel til utlendinger i forbindelse med statsbesøk. Det er ingen tallmessige begrensninger på tildeling av Den oppadstigende sols orden.

Norske innehavere
Også nordmenn er tildelt Den oppadstigende sols orden. Blant disse er Svenn Stray, Åge Bernhard Grutle, Henry Henne og Kirsti Koch Christensen.

Kilder
  Nyle Monday: «Japan» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: World Orders of Knighthood and Merit, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006, s. 1257–1260.
  James W. Peterson: Orders and Medals of Japan and Associated States. San Ramon: Orders and Medals Society of America, 2000, s. 22–27.

Eksterne lenker
 «Orders of the Rising Sun», Cabinet Office, Government of Japan.
 The honors system, Cabinet Office, Government of Japan.
Stjørdalingen

Stjørdalingen var en avis som ble utgitt i Stjørdal i Nord-Trøndelag fra 1924 til 1985.

Den første avisen i Stjørdal var Stjørdalens Tidende, som utkom som todagersavis fra 1877 med P.C. Andersen som redaktør og trykker. I 1879 skriver redaktøren at avisen redigeres i «moderat-frisindet Retning». Stjørdalens Tidende gikk inn i 1897 og ble i 1898 avløst av høyreorganet Stjørdalens Avis, som i sin tur gikk inn i 1915. Disse avisene fungerte som korrektiver til det radikale venstreorganet Stjørdalens Blad.

Ved organiseringen av bondebevegelsen etter den første verdenskrig ble det mulig å etablere en ny avis. Det første nummeret av Stjørdalingen kom ut den 13. mai 1924. Avisens undertittel lød først «Organ for Norges Bondelag», senere «Organ for bygdefolket». Avisen ble regnet til Bondepartiets presse og tok inn en del stoff fra partiets pressekontor. En av avisens første medarbeidere var den senere stortingsmannen Jon Leirfall.

Redaktør Reidar Foss tok parti med NS under okkupasjonen. Ved frigjøringen i mai 1945 ble Foss fjernet som redaktør og erstattet med Johan Arnstad, kjent motstandsmann fra krigsårene, deltaker i felttoget i 1940 og forfatter av boken Beleiringen av Hegra festning (1946). Arnstad sørget for at avisen fikk en bred borgerlig plattform.

Aviskonkurransen i Stjørdal ble skjerpet i 1960- og 1970-årene. Stjørdalingen møtte dels konkurransen gjennom et samarbeid med Trønder-Avisa, men dette opphørte sist i 1970-årene. I 1982 hadde Stjørdalingen et opplag på 2 175 eksemplarer, mens Stjørdalens Blad hadde 6 062. Våren 1984 gikk A/S Stjørdalingen konkurs. Noen uker senere ble avisen gjenreist med John Arne Moen som redaktør og disponent og lokallagene for Senterpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og DLF som hovedaksjonærer. Det siste nummeret utkom den 26. juni 1985.

Stjørdals-Nytt, som ble etablert i 1984, regnes gjerne som Stjørdalingens etterfølger.

Redaktører 
Reidar Foss 1924–1945
Johan Arnstad 1945–1967
Kaare Skille (konst.) 1967
Amund Kvam (konst.) 1967–1968
Einar Lyngar 1968–1971
Jon Leirfall 1971–1972
Erik Erstad 1973–1976
Egil Hyldmo 1977–1982
Ole Arnfinn Pettersen 1982
Lars Steinar Ansnes 1982–1984
Ivar Værnesbranden (konst.) 1984
John Arne Moen 1984–1985

Referanser 

Nedlagte aviser i Nord-Trøndelag
Stjørdals historie
Aviser etablert i 1924
Aviser nedlagt i 1984
Kultur i Stjørdal
Enonkoski

Enonkoski er en kommune i landskapet Södra Savolax i Finland. Kommunen har cirka 1 650 innbyggere og et areal på 419,25 km². Enonkoski er en finskspråklig kommune som grenser til Nyslott.

Eksterne lenker 
 

Kommuner i Södra Savolax
Kangasniemi

Kangasniemi er en kommune i landskapet Södra Savolax i Finland. Kommunen har cirka 6 100 innbyggere og et areal på 1 226,75 km². Kangasniemi er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Hankasalmi, Hirvensalmi, Joutsa, St. Michel, Pieksämäki og Toivakka.

Eksterne lenker 
 

Kommuner i Södra Savolax
Dealextreme

DealExtreme er en kinesisk nettbutikk og en av verdens største i sin nisje. Selskapet er lokalisert i Hongkong og baserer sin virksomhet på å selge billige produkter til Europa og USA. Nettsidene hadde per 2012  visninger per dag.

Butikken selger hovedsakelig småelektronikk til private husholdninger og antas å være verdens billigste nettbutikk. Nettbutikken selger blant annet kopier av kjente merkevarer som iPhone under lignende navn som «sciPhone», «Ifone» og «hiPhone». 

I september 2011 åpnet butikken varelagre i USA og Storbritannia, som garanterer tre dagers leveringstid i Vest-Europa og Nord-Amerika. Varelageret i Storbritannia sender til ti land i EU. Norge er ikke med, og varer som bestilles til norske adresser blir fortsatt sendt fra Hongkong. I desember 2011 åpnet Dealxtreme også et varelager i Australia.

Man kan velge å få prisene oppgitt i norske kroner, og for kundene blir det spesielt rimelig da det er fri frakt på  alle ordre. Leveringstiden er oppgitt til mellom 10 og 21 virkedager.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Nettbutikker
Nettsteder
Kinesiske selskaper
Selskaper etablert i 2005
2005 i Kina
Nemophora bellela

Nemophora bellela er en sommerfugl som tilhører familien svepemøll (Adelidae). Artsnavnet var sannsynligvis ment å være "bellella" (som betyr "den lille vakre"), men i originalbeskrivelsen er det (feil)stavet "bellela", så det er dette som er gjeldende.

Utseende 
En liten til middelsstort (vingespenn 17 – 20 mm) møll med lange antenner. Antennen er trådformet, hos hannen vel dobbelt så lang som forvingen, hos hunnen litt lengre enn forvingen. Hodet er kledt med gulaktige, oppstående, hårlignende skjell. Forvingen er brungul, i den indre delen med 4 – 6 mørke, delvis blålige, lengdestriper. Litt utenfor midten er det et bredt, gult tverrbånd som ofte er litt innsnevret på midten, smalt kantet med blått på begge sider. I vingens ytre del er det sju mørke (mørkbrune eller blålige) lengdestriper. Bakvingen er mørkgrå med et svakt, fiolett skjær, kantet med lange, mørke frynser.

Levevis 
Denne arten lever i områder med kratt av dvergbusker i fjellet. Larvene utvikler seg på dvergbjørk (Betula nana), trolig også på ulike vier-arter (Salix spp.). De voksne sommerfuglene flyr når sola er oppe (dvs. lengst i nord, hele døgnet) i juli.

Utbredelse 
Den er utbredt i Fennoskandia og det nordlige Russland, trolig like til Stillehavet, og i Canada. I Norge ser utbredelsen ut til å være to-delt: den forekommer i fjellområdene i Sør-Norge, og nord for Polarsirkelen, der den går like ned til havnivå.

Referanser

Kilder 
 Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
 Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri:

Eksterne lenker 
 

Svepemøll
Dyr formelt beskrevet i 1863
Dyr formelt beskrevet av Francis Walker
Karsten Olsen

Karsten Olsen er keeper på Sandefjord Futsal. Han spiller også fotball for Sagene IF. Karsten har representert Norge i blant annet futsal-EM.

Norske fotballspillere
Norske futsalspillere