alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Petsjenga

Petsjenga (russisk: Печенга, skoltesamisk: Peäccam, finsk: Petsamo, eldre dansk-norsk navneform: Peisen) i sørlige del av Pasvikdalen er et russisk område på 10 470 km² i distriktet med samme navn. Distriktet (med omkring 11 000 innbyggere) ligger i Murmansk oblast og grenser mot Norge. Området har tidligere hørt til Finland og kalles på finsk Petsamo. På nordsamisk brukes navnet Beahcán.

Historie

Området var opprinnelig en del av et felles norsk og russisk skatteland, men 14. mai 1826 ble grensekonvensjonen mellom Norge-Sverige og Russland undertegnet i St. Petersburg. Grensestrekningen over land mellom Norge og Russland var dermed avklart uten konfrontasjoner.

Området ble etter det russiske nederlaget i første verdenskrig overført til Finland, i henhold til freden i Tartu 14. oktober 1920. Året etter ble det funnet store nikkelforekomster i området, og disse ble fra 1935 utvunnet av canadiske og franske gruveselskaper. Det ble derfor bygget en vei fra Sodankylä i Lappland til Petsjenga/Petsamo.

Under vinterkrigen stod slaget om Petsjenga i perioden 30. november 1939 – 13. mars 1940. Dette endte med sovjetisk seier, og de sovjetiske styrkene inntok hele området. Under fredsforhandlingene i Moskva i 1940 måtte Finland avstå vestre del av Fiskerhalvøya.

Området ble okkupert av tyske styrker med utgangspunkt i Kirkenes under Operasjon Barbarossa og var under tysk okkupasjon under kampene på Murmanskfronten. Under den tyske tilbaketrekkingen i 1944 ble området okkupert av Den røde armé og området ble formelt avstått til Sovjetunionen innenfor Paristraktatene i 1947.

I byen Petsjenga lå det ortodokse Petsjengaklosteret som under fortsettelseskrigen ble evakuert til Savolax sammen med klosteret som hadde ligget på øya Valamo i Ladoga under navnet Nye Valamo kloster.

Geologi

Berggrunnen tilhører Petsamo-supergruppen i Øst-Finnmarks grunnfjellsområde. Petsamo-supergruppen består av grønnsteiner med et basalkonglomerat under.

Se også
 Grensekonvensjonen av 1826
 Petsjengafjorden
 Petsjenga (by)
 Petsjenga (elv)
 Petsjenga rajon
 Petsamotrafikken
 Slaget om Petsamo
 Petsamo län
 Murmanskfronten

Referanser

Eksterne lenker
 Kart

Landområder i Russland
Petsamo
Russlands historie
Murmansk oblast
Forholdet mellom Norge og Russland
Mary Jane Watson

Mary Jane Watson er en figur fra Marvel Comics' tegneserieunivers, skapt av Stan Lee, John Romita sr. og Steve Ditko. Hun er Spider-Mans kjæreste (senere kone), og går ofte under kallenavnet «MJ».

Mary Jane har rødt hår og grønne øyne. Hun er Peter Parkers «eneste ekte kjærlighet», men hun har av og til måttet kjempe for å oppnå hans oppmerksomhet likevel. 

I filmene Spider-Man, Spider-Man 2 og Spider-Man 3 blir Mary Jane spilt av Kirsten Dunst.

Eksterne lenker

 Marvel Database:Mary Jane Watson
 Profil av Mary Jane
 En  detaljert analyse over utviklingen av forholdet mellom Spider-Man og Mary Jane
 «The Women of Marvel Comics»' side om Mary Jane

Watson, Mary Jane
Watson, Mary Jane
Veerse Gat

Veerse Gat var en av fire fjordmunninger i Nederland som ble stengt i forbindelse med Deltaprosjektet (ned.: Deltawerken). Den lå mellom øyene Noord-Beveland og Walcheren i provinsen Zeeland, og ble i 1961 stengt med Veerse Gatdemningen.

Stengningen forandret Veerse Gat fra å være et område under innflytelse av tidevannet til en innsjø med mer eller mindre fast dybde. Om vinteren blir for eksempel nivået satt i forhold til hvor mye vann som kommer fra områdene rundt, mens man om sommeren holder regning med vannsport og sportsfiskere.

Frem til stengingen kunne det være værhardt i Veerse Gat, der også sand- og leirbanker var skjulte farer. Gjennom tidene har flere skip gått på sandbanker og sunket, som også  tremasteren De Roompot gjorde. Den var på 719 metriske tonn, bygget av tre med kobber-beplating og på vei til hjemmehavnen fra Nederlandsk Vestindia da den gikk på en sandbanke og sank 29. juni 1853. 

Etter stengningen skrev den nederlandske chansonnieren Jaap Fischer sangen Het Veerse Gat (1962). I refrengets første linje er teksten Het gat is dicht, de haven ligt voor johoho, voor johohohohohoker (no.: Munningen er stengt, havnen en vits). Videre spår han at Fritz und Wilhelm kommer schnell og at Veere vil bli en turistby.

Zeeland
Noord-Beveland
Dan Berglund

Dan Frejvid Berglund (født 16. mars 1954 i Helsingfors) er en finsk-svensk trubadur, kjent for flere innspillinger av skandinaviske arbeidersanger.

Etter flytting til svenske Kristinehamn og Hisingen i Sverige begynte studiet av litteratur og gitarmusikk, som ga scenedebut (1974), samtidig med jobb i industrien. Fram til 1980 var han medlem i KPML(r). Han er også blant artistene som er representert på musikksamlingen (r) Största hittarna, utgitt av partiet på 1990-tallet.

Berglund er best kjent for «De mördades fria republik» fra debut-LP-en En järnarbetares visor (1975). Derpå kom Dan Berglund sjunger Rudolf Nilsen (1977 - med tekster av den norske dikteren), Den stora maskeraden (1979), Vildmarken (1988). Siden kom samle-CD-en Mina herrar (1999).

Berglunds musikk fra 1970-tallet kan kortfattet karakteriseres som viser med revolusjonært kommunistisk budskap, med angrep på arbeidsgivere og overklasse og med skildringer over arbeiderklassens lodd i livet. Berglund har senere tatt avstand fra leninismen, men støtter fortsatt opp om klassekampen.

Diskografi 
 En järnarbetares visor (1975)
 Dan Berglund sjunger Rudolf Nilsen (1977)
 Den stora maskeraden (1979)
 Vildmarken (1987)
 Mina herrar, samlealbum 1972-1979 (1999)
 Såna som vi... (2007)
 Allt är idioternas fel (2011)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Svenske musikere
Trubadurer
Visesangere
Svenske kommunister
Finlandssvensker
Personer fra Helsingfors
Personer fra Kristinehamn
Personer fra Göteborgs kommun
Markøy fyr

Markøy fyr er en tidligere fyrstasjon på øya Markøy,  nordvest av Lindesnes fyr i Lyngdal kommune. Markøy fyr var i drift fra 1725 til 1844.  Markøy ligger i Selørarkipelet vest for Lindesnes, rett sør av Sælør. I dag kan man se tufter etter flere bygninger samt veien ned til sjøen. Ruinene av fyret på Markøy er fredet etter lov om kulturminner. Området er vernet som naturreservat etter lov om naturvern.

Navnet Markøy kommer antagelig fra «Mark», fra et merke i betydningen sjømerke.

Historie
En hollandsk losbok fra 1500-tallet forteller om en varde på Markøy. Dette må antakelig har vært en steinvarde med hull i midten, men som det ikke finnes spor av i dag. Nedtegnelsen viser at Markøy allerede da hadde betydning for navigasjonen inn i Skagerrak.

Da fyret på Lindesnes ble tent for annen gang i 1725, ble også Markøy satt i drift slik at tvillingfyrene ikke kunne forveksles med Skagen fyr på danskesiden av Skagerakk. Markøy fyr bestod opprinnelig av en fyrgryte plassert rett på fjellet. I 1822 ble det bygd et lukket kullblussfyr på steintårn. Ruinene viser steintårnet fra 1822. Selve glasshuset er forfalt. Det ligger glassbiter i slagget under steintårnet i dag, sikkert rester etter glasshuset. Det bodde fyrvokterfamilie på Markøy til fyret ble lagt ned i 1844. Øya gav nok høy til et par kyr og 3-4 sauer. Øyfolket skal også ha dyrket rug på ei lita slette. 
Kull til fyret ble brakt på land på Kålodden. Når kullet skulle bæres opp til fyret, kom folk fra hele sognet. Lønna var dårlig, men det var gratis brennevin så lenge arbeidet varte. Forbruket ble påtalt, og inspektøren måtte ikke føre større brennevinsutgifter enn 3 riksdaler i regnskapet.

Eksterne lenker
 

Fyr i Agder
Kulturminner i Lyngdal
Fredete byggverk i Agder
Byggverk i Lyngdal
Samferdsel i Lyngdal
Artikler i sjøfart-prosjektet
Björn Rosenström

Björn Folke Rosenström (født 8. august 1970 i bydelen Tynnered i Göteborg, Sverige) er en svensk låtskriver, visesanger og popartist.

Rosenström vokste opp i Sävedalen i Partille kommune utenfor Göteborg, der han blant annet gjorde suksess som skuespiller i teaterstykket Våra bästa år. Rosenström har utgitt studioalbum og flere samlealbum. Bandet hans består av familie og venner, deriblant broren Jonas Rosenström og halvbroren Markus.
Björn Rosenström har blitt kjent for sin personlige stemme og en melodiøs visepop med originale og rølpete tekster, ofte med grov russehumor og naivistisk ironi.  Rosenström synger på svensk, og har utenfor Sverige også et publikum blant ungdom i Norge.

Det jävla bandet 
Det jävla bandet er bandet som opptrer sammen med Björn Rosenström.

Medlemmer i bandet 
 Björn Rosenström (gitar & sang)
 Johan Strömberg (bassgitar)
 Peter Strandberg (trommer)
 Fredrik Lidin (gitar, mandolin, ukulele, bouzoki, keyboard & korsang)
 Pär Edwardson (gitar & korsang)
 Håkan Svensson (gitar & korsang)
 Nicklas Arlevall (lydtekniker & turnéleder)
 Jonas Rosenström (æresmedlem)

Plateutgivelser 
Studioalbum
 1996: Låtar som är sådär
 2000: Någorlunda hyggliga låtar
 2001: Glove Sex Guy
 2002: Bakfylla & Tjat
 2004: Pop på Svenska 
 2006: Syster Gunbritts Hemlighet
 2010: Swingersklubb in the Radhuslänga
 2012  Olämpliga låtar
 2015  Tuff pipa

EP
 1998: Raggarrock 2

Singler
 2001: «Het» / «Het (Remix)»
 2002; «Flourtanten (Radioversion)» / «Flourtanten (Originalversion)»

Singler som Björn Rosenström & Det Jävla Bandet
 2006: «Nedsprutad På Andra Långgatan» / «Snubbarna på Kungstorgskaféet» / «Nedsprutad På Andra Långgatan (Karaoke)»

Maxisingler
 2002: «Glenn (Radiomix)» / «Glenn (Originalversion)» / «Glenn (Soft Version)»
 2003; «Hultsfredsfestivalen» / «Bortamatch» / «Prästens Bekännelse»

Samlingsalbum
 2003: Var får jag allt ifrån? - En så kallad samling
 2007: Ett jubileum som är sådär

Eksterne lenker 
 
 

Svenske låtskrivere
Svenske sangere
Trubadurer
Personer fra Göteborg
Andreas Tegström

Andreas Ulrik Tegström (født 18. januar 1979) er en svensk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for Sandefjord Fotball.

Han gjennom karrieren spilt for klubbene Tenhult, Husqvarna, Sandefjord, Fredrikstad og Hønefoss.

Karriere

Svensk fotball 
Tegström har spilt for svenske Tenhult, og gikk etterhvert til Husqvarna i svensk andredivisjon.

Tegström kom som et ubeskrevet blad til Sandefjord foran 2005-sesongen. Han ble kåret til årets spiller i svensk andredivisjon i 2005 og scoret 22 mål på like mange kamper. Etter en fantastisk sesong i Husqvarna var han ønsket av flere klubber, men valgte til slutt Sandefjord.

Norsk fotball 
Tegström scoret ti mål for Sandefjord i Tippeligaen i 2006, men scoret bare ett mål i 2007.

I august 2007 skrev han under en kontrakt med Fredrikstad, en overgang verdt knappe 4 millioner kroner. Etter å ha slitt med spilletid i Fredrikstad, ble han sommeren 2009 lånt ut til Hønefoss i Adeccoligaen. Karrieren i FFK var over i 2010 etter at kontrakten ikke ble fornyet. Han debuterte på hjemmebane 16. august, der han scoret 2-0-målet mot Alta, på overtid.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Andreas Tegströms spillerprofil på ffksupporter.net
 Profil på www.sandefjordfotball.no

Svenske fotballspillere
Fotballspillere for Husqvarna FF
Fotballspillere for Sandefjord Fotball
Fotballspillere for Fredrikstad FK
Fotballspillere for Hønefoss BK
Utenlandske fotballspillere i Norge
Fødsler i 1979
Gismerøya

Gismerøya er ei øy i Mannefjorden utenfor havna Kleven i Lindesnes kommune i Agder, forbundet med bro til fastlandet. Øya er stort sett utlagt til næringsvirksomhet.  

Den er kjent for at Thorbjørn Egner hadde hytte og tilbrakte somrene der fra midten av 1950-tallet. Familien Egner dro med kystruten til Kleven. Thorbjørn Egner hadde tre hytter på øya, men hadde planer om fire, en hytte til seg selv og en til hvert av barna. I 2006 brant den ene ned, «Bramsalingen» på 25 kvadratmeter, mens hyttene «Heisan hopp» og «Skipperhuset» var blitt utsatt for hærverk.

Etter at Mandal kommune la øye ut til industriområde, er det ikke lenger så attraktivt å ha hytte på Gismerøya, og arvingene har prøvd å få et makeskifte med kommunen for å få et annet sted å tilbringe ferien. Øya er sentral i flere av Egners lesebøker for grunnskolen. 

I seilskuteperioden på 1800-tallet lå et av Norges største reparasjonsverksteder for seilskip, Gismerøya Hovedverft, her. 

Historikeren Dag Hundstad har skrevet bok om sølvskatten som også Thorbjørn Egner var fascinert av. Boken Sølvskonnerten forteller historien om mytteriet på skonnerten SS «Plattsburg» som deretter la til land i Kleven på vesle Gismerøy.

Næringsdrivende på Gismerøya 
Baardsens Smie & Mek verksted A/S
Nor Element
Skanska
Tor Fasseland
Umoe Mandal

Referanser

Eksterne lenker 
 Utsikt fra toppen av Gismerøya

Øyer i Lindesnes
Umoe Mandal

Umoe Mandal AS (tidligere Kværner Mandal AS, Kværner Båtservice AS, Båtservice Marine A/s) er et båtverft beliggende på Gismerøya like øst for Mandal. Her har det vært bygd blant annet mineryddere, oppgradering av Hauk-klassen og forsvarets nye MTB-båter; Skjold-klassen.

Umoe Mandal eies av Umoe AS.

Referanser

Eksterne lenker 
 Umoe Mandals hjemmeside

Mandal
Næringsliv i Lindesnes
Norske skipsverft
Sjøfart i Agder
Industrianlegg
Norsk forsvarsindustri
Artikler i sjøfart-prosjektet
Sigbjørn Gjelsvik

Sigbjørn Gjelsvik (født 30. mars 1974 i Naustdal) er en norsk politiker (Sp) som er kommunal- og distriktsminister i Jonas Gahr Støres regjering. Han har vært innvalgt på Stortinget fra Akershus siden 2017 og var inntil han ble statsråd medlem i Stortingets finanskomité.

Han har vært politisk aktiv i Senterpartiet og Nei til EU siden 1992. I 1995 ble han medlem av Naustdal kommunestyre og Sogn og Fjordane fylkesting. I 1996 gikk han 44 mil til fots fra Oslo til Loen i protest mot at han som student i Oslo ikke fikk dekket reiseutgiftene ved kommunestyremøter. Saken endte med at fylkesmannen gav Gjelsvik medhold i at han burde få reiseutgiftene sine dekket. Gjelsvik satt i fylkesstyret for Senterungdommen i Sogn og Fjordane 1992–1995 og i Senterungdommens sentralstyre 1994–2000. Han var Senterungdommens politiske nestleder 1997–1998 og leder 1998–2000. Han var leder i Nei til EU 1999–2004.

Gjelsvik ble innvalgt på Stortinget fra Akershus ved stortingsvalget 2017. Før dette var han ansatt som sekretariatsleder for Senterpartiets stortingsgruppe. Han har også vært prosjektleder for «Alternativer til dagens EØS-avtale».

Han har studert økonomi og ressursforvaltning ved Norges landbrukshøgskole. Han bor i Sørum.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norske kommunalministre
Statsråder i Regjeringen Støre
Sp-statsråder
Stortingsrepresentanter fra Sp
Stortingsrepresentanter for Akershus
Stortingsrepresentanter 2017–2021
Stortingsrepresentanter 2021–2025
Lokalpolitikere i Naustdal
Sp-politikere i Sogn og Fjordane
Senterungdommens ledelse
Nei til EU
Personer fra Naustdal kommune
Ungdom mot EU

Ungdom mot EU (UmEU) Er en tverrpolitisk ungdomsorganisasjon som jobber mot norsk medlemskap i Den europeiske union. Ungdom mot EU er ungdomsorganisasjonen til Nei til EU, og deler kontorlokaler med dem i Oslo.

Historikk 

Ungdom mot EU ble stiftet den 17. februar 1991 med Olav Sannes Vika som leder. Under folkeavstemningen om EU-medlemskap i 1994 var engasjementet i UmEU på sitt historiske toppunkt, med  betalende medlemmer i organisasjonen og konstant aktivitet gjennom hele landet. I denne perioden var Halvard Ingebrigtsen leder i organisasjonen. 

I 2011 var Ungdom mot EU en deltaker i Alternativprosjektet, som jobbet med å utrede realistiske alternative handelsavtaler mellom Norge og EU, med mål om å bytte ut EØS-avtalen.

Organisasjon 
Den daglige driften i Ungdom mot EU blir håndtert av sentralstyret, og kontoret er styrt av generalsekretær Pål Trautmann Olerud. Organisasjonens høyeste myndighet er landsmøtet som tradisjonelt holdes årlig i Oslo i løpet av januar måned. Mellom landsmøtene er det et landsstyre, bestående av opp til 22 representanter fra hele landet som er organisasjonens øverste organ. Ungdom mot EU har ca.  registrerte medlemmer.

Ungdom mot EU deler landet i fem regioner: Nord (Nordland, Troms og Finnmark), Midt (Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag og Møre og Romsdal), Vest (Sogn og Fjordane, Hordaland og Rogaland), Øst (Oslo, Akershus, Oppland, Hedmark og Østfold) Og Sør (Vest-Agder, Aust-Agder Telemark, Vestfold og Buskerud). For tiden har organisasjonen jevn aktivitet i de fleste fylker, med en oppgang i antallet lokallag.

Medlemmene av organisasjonen deler ofte medlemskap i partipolitiske ungdomsorganisasjoner. Ungdom mot EU samarbeider jevnlig med disse organisasjonene samt Natur og Ungdom og PRESS. Organisasjonen er også er tilsluttet Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU).

Ledere

Ledelse 
Ungdom mot EU velger sentralstyret på landsmøte sitt, som finner sted hvert år. Sentralstyremedlemmene har bakgrunn fra en rekke forskjellige partier og ungdomspartier, som blant annet inkluderer Rød Ungdom, Sosialistisk Ungdom og Fremskrittspartiets Ungdom.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Organisasjoner etablert i 1991
Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner
Varangerfestivalen

Varangerfestivalen er Nord-Norges største jazzfestival, og den største nasjonale jazzfestivalen nord for Molde. Festivalen har vært arrangert i Vadsø siden 1982 og arrangeres årvisst i uke 32. Varangerfestivalen presenterer i hovedsak musikere og artister fra Barentsregionen, med hovedvekt på norske, i konserter, klubber, jazzcruise med Hurtigruta, seminar, gateparade, billedkunst og egne barne- og ungdomsarrangementer.

Eksterne lenker
 varangerfestivalen.no

Jazzfestivaler i Norge
Musikkfestivaler i Troms og Finnmark
Kultur i Vadsø
Repeterende arrangementer etablert i 1982
Speilegg

Speilegg (fra ty. spiegelei, muligvis opprinnelig fra fr. oeuf au mirroir), også kalt stekt egg, er en betegnelse for egg (som oftest hønseegg) som er skilt fra eggeskallet og blir stekt i panne uten videre preparering. 

Speilegg inngår som en ingrediens i en lang rekke med matretter, men spises også ofte på en enkel skive brød alene eller sammen med bacon (egg og bacon) eller karbonade (patentsmørbrød). Det utgjør en lettvint og rask form for varm mat. Speilegg brukes såvel til frokost som til lunsj- og middagsretter. Det inngår blant annet i både full engelsk frokost og den tradisjonelle norske bondefrokosten, om enn kanskje sammen med eller vekselvis med kokt egg. I Norge er speilegg også en naturlig ingrediens i hotellfrokosten.

Eggeplommen ligner en halvkuppel og er dekket av en hinne, som holder fast formen på plommen. Det er trolig halvkuppelen plommen danner som er opphavet til forstavelsen «speil», i det såkalte kuppelspeil var vanlig mange steder i Europa i middelalderen. Plommen har kanskje minnet om et kuppelspeil.

Et perfekt stekt speilegg skal ha stivnet eggehvite uten å være brent i kantene. Hinnen som dekker plommen skal akkurat ha rukket å fastne, mens plommen i seg selv skal være myk og rennende når hinnen brytes. Eggehvite begynner å stivne fra 70 °C. Blir eggehviten brent i kantene er det benyttet for høy varme under steking. For høy varme fører også til at hinnen som dekker plommen ikke helt rekker å fastne, spesielt i overgangen mellom plomme og hvite.

Noen vil gjerne ha speilegget sitt snudd i pannen og stekt på begge sider. Det er vanlig å bare snu speilegget et lite øyeblikk, så det akkurat rekker å få stekehinne over plommen. Når man snuer egget må man være forsiktig, ellers sprekker hinnen over plommen. Noen liker imidlertid også dette. Andre vil kanskje ikke ha speilegget snudd, men heller stekt under lokk. Da holder plommen set mer rennende, samtidig som hinnen over plommen stivner og blir hvit.

Referanser

Kilder 
 «Speilegg», fra nettstedet matprat.no

Eksterne lenker 
 

Eggretter
Aloe

Aloe angelica
 Aloe arborescens
 Aloe aristata
 Aloe barberae
 Aloe brevifolia
 Aloe castanea
 Aloe ciliaris
 Aloe comosa
 Aloe dichotoma
 Aloe dinteri
 Aloe distans
 Aloe excelsa
 Aloe ferox
 Aloe glauca
 Aloe humilis
 Aloe khamiensis
 Aloe longistyla
 Aloe maculata
 Aloe mitriformis
 Aloe nobilis
 Aloe perryi
 Aloe pictifolia
 Aloe pillansii
 Aloe plicatilis
 Aloe polyphylla
 Aloe pratensis
 Aloe ramosissima
 Aloe saponaria
 Aloe speciosa
 Aloe striata
 Aloe tauri
 Aloe variegata
 Aloe vera
 Aloe zebrina

Aloe, ofte skrevet Aloë, er en gruppe kraftig bygde planter, og består hovedsakelig av en rosett av store, tykke blader. Det er over 250 arter, både urteliknende og treformede, og de fleste i Sør-Afrika. Mange utbredte varianter av aloe ser ut til å mangle stamme, og har rosetten voksende rett ut av jorda. Andre varianter kan ha en forgrenet eller uforgrenet stamme som bladene springer ut fra. Bladene er stort sett lanseformede. Flere av disse plantene vokser i nedbørfattige områder, men de tåler godt mye regn.

Mange av disse plantene formerer seg ved at en eldre fullvoksen plante vokser opp en spydformet stilk fra midten av rosetten. Spydet kan bli flere meter høyt. Veksthastigheten på stilken er for noens vedkommende nesten synlig fra time til time. På toppen av stilken setter planten en skjerm, eller et grennettverk der det etter hvert vokser ut nye miniutgaveer av moderplanten. Stilken tørker så inn slik at den velter, og de nye plantene får et nytt felt å finne rotfeste i. En vil derfor ofte finne aloer i markerte klynger. Prosessen avsluttes ved at moderplanten dør.

En myte fra Kanariøyene forteller at Guanche-adelen brukte voksende aloespyd som tortur for å oppnå tilståelser eller til avstraffelse, ved å surre synderen fast over en spirende plante. 

Aloe vera er en utbredt medisinplante.

Galleri

Eksterne lenker 
 
 NIFAB – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (UiT)

Aloefamilien
Medisinplanter
IPTV

IPTV, en forkortelse for Internet Protocol Television, er et system hvor man sender og mottar TV over et kvalitetssikret datanett, normalt et fibernett eller trådløst bredbånd og med bruk av transportprotokollen Internet Protocol (IP). Dette krever stor båndbredde - for å unngå forsinkelser eller forstyrrelser på bilde og lyd, bør gjerne båndbredden være minst 20 Mbps nedstrøm. Sendingene er  digitale, og IPTV er derfor digital-TV. Siden en må anta at mange ser på samme TV-kanal, distribueres sendingene som en IP-multicast (én til mange)-signalstrøm. IPTV krever som regel en egen dekoder fra leverandøren.

Praksis
IPTV sier ingenting om hva slags type skjerm/teknologi som skal være på TV-en, kun at den får signalene inn i transportformatet IP. IP-nettverk har kapasitet til å frakte både SD (standard definition) og HD (high definition)-signaler, og er derfor en konkurrent til både bakkenett, sattelitt- og kabel-tv, andre fordeler er at man slipper å montere mottakere utendørs.

Tilbud
I Norge tilbyr flere Internettleverandører/TV distributører IPTV, både separat og via Triple Play-tilbudet.
 HomeNet (fiber)
 Altibox (fiber)
Telia (kabel, fiber)
 NextGenTel (FWA og fiber)
 Telenor (kabel, FWA og fiber)
 RiksTV (bakkenett, tilbyr IPTV med internett tilkoblet dekoder)
 Allente (satellitt, tilbyr IPTV med internett tilkoblet dekoder)

Eksterne lenker
 Aftenposten om IPTV
 International IPTV Guide 
 European Audiovisual Observatory

TV
Internett