alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Fjærlandstunnelen

Fjærlandstunnelen er en tunnel på riksvei 5 i Sunnfjord og Sogndal kommuner i Vestland. Tunnelen går mellom Lunde i Jølster og Bøyadalen i Sogndal. Den er 6397 meter lang, og ble åpnet 31. mai 1986 av USAs tidligere visepresident Walter Mondale, som hadde slekt i Mundal i Fjærland. Fjærlandstunnelen og resten av veien mellom Skei i Jølster og Fjærland ga Fjærland landfast veiforbindelse med omverdenen.

Det er ikke tilltatt for fotgjengere og syklister å ferdes i Fjærlandstunnelen.

Se også
Veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 NRK Sogn og Fjordanes fylkesleksikon: Kampen om tverrsambandet (20. mars 2006)
 Bergens Tidende: Overnattet i Fjærlandstunnelen (15. november 2004)
 The World's Longest Tunnel Page

Veitunneler i Vestland
Veier i Sunnfjord
Veier i Sogndal
Riksvei 5
1986 i Norge
Tunneler åpnet i 1986
Anne Mathilde Hanstad

Anne Mathilde Hanstad (født 1953) er en norsk lege og spesialist i allmennmedisin og sosialmedisin. 

Hanstad ble cand.med. ved Universitetet i Bergen i 1979.  

Hun har siden 1995 drevet allmennpraksisen Rådhusgaten legegruppe sammen med ektefellen. Hun har også vært ansatt som kommuneoverlege og veileder i Strand kommune. 

I 1998 ble hun i statsråd plukket ut som medlem av Nasjonalt råd for spesialistutdanning for leger. Hun har sittet som styremedlem i Den norske legeforening i en rekke år (to av dem i sentralstyre) og i Helse Stavanger (2005–2006).

Familie 
Hanstad ble gift i 1977 med lege Lars Johan Tveit (f.1954).

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske leger
Personer fra Stavanger kommune
Herman Høst

Herman Høst (født 17. april 1926 i Bærum i Akershus) er en norsk lege.

Liv og virke 
Han ble cand.med. ved Universitetet i Oslo i 1951, og dr.med. i 1966. Doktorgradsarbeidet, Comparative Effects of Cyclophosphamide and Total Body Irradiation on Haemopoiesis in Rats, var en dyreeksperimentell studie hvor man sammenliknet virkningen på bloddannelsen av henholdsvis røntgenstråler og forskjellige cellegifter som brukes i kreftbehandlingen. Storparten av sitt yrkesaktive liv arbeidet han ved Onkologisk avdeling ved Det norske Radiumhospital som overlege fra 1963 og avdelingsoverlege fra 1975. Han var professor i onkologi ved Universitetet i Oslo fra 1975 og har skrevet mer enn 100 vitenskapelige artikler, vesentlig vedrørende diagnose og behandling av kreft.

Han var med i motstandsbevegelsen under krigen. Som 16-åring satt han flere måneder i tysk konsentrasjonsleir (Grini). Han ble medlem av aksjonsgruppen Aks.13.000.  I perioden 1944-1945 ledet han flere sabotasjeaksjoner mot okkupasjonsmakten.

Han har for øvrig i alle år vært ivrig deltaker i turrenn på ski og har blant annet 42 merker i Birkebeinerrennet,  hvor han har hatt flere topplasseringer.

Høst var blant de 350 medlemmene i aksjespareklubben TA-Invest, hvor han ledet søksmålet mot samboerparet som stod bak klubben.

Herman Høst er medlem av Den Norske VIdenskapsakademi.

Han er sønn av Herman Fleischer Høst og bror til Gerd Høst.

Referanser 

Norske medisinprofessorer
Professorer ved Universitetet i Oslo
Onkologer
Norske motstandsfolk under andre verdenskrig
Medlemmer av Det Norske Videnskaps-Akademi
Personer fra Bærum kommune
Fødsler i 1926
KIL/Hemne Fotball

KIL/Hemne Fotball (stiftet 1988) er en fotballklubb fra Hemne i Trøndelag med seniorlag for menn i 4. divisjon fotball for menn og for damer i 1. divisjon fotball for damer. I stiftelsesåret rykket herrelaget opp til 2. divisjon. Klubben spilte der i fire sesonger før de rykket ned i 3. divisjon igjen. De befant seg der fram til 2001, da de rykket ytterligere ett hakk ned. Samme år, nærmere bestemt 4. april 2001, ble KIL/Hemne Fotball stiftet som et eget idrettslag under allianseidrettslaget Kyrksæterøra.

Klubben rykket opp til 3. divisjon i 2003 og 2. divisjon igjen i 2005. I 2006 rykket laget på nytt ned i 3. divisjon, etter en sesong som på mange måter ble ødelagt av langtidsskader på nesten alle nøkkelspillerne. 20. oktober 2007 rykket KIL/Hemne opp i 2. divisjon etter å ha slått Verdal sammenlagt over to kvalifiseringskamper.

Tidligere Rosenborg-spiller Erik Hoftun, Helsingborg-spiller Ardian Gashi, Molde-spiller Vegard Forren, Rosenborg-spiller Pål André Helland, Ranheim-spiller Espen Sødahl, Notodden- og tidligere Fredrikstad-spiller Jeton Pestisha, Levante-spiller Kim André Brandtzæg og Kattem-spiller Maren Snekvik begynte sine karrierer her. Fredrikstads Alex Valencia har også spilt aldersbestemt fotball for klubben . I tillegg kan det nevnes at tidligere Rosenborg-spiller Ole Johan Singsdal spiller for klubben.

Tabell

NM 2007 
I cupen 2007 sto KIL/Hemne for en av de største bombene da de slo Molde 3–1 på hjemmebane i cupens første runde. Det samme laget som bare et år tidligere vant 11–1 mot KIL/Hemne. I cupens andre runde fikk man den æren av å få Rosenborg på besøk. RBK tok i det 16. minutt ledelsen ved Didier Konan Ya. Men bare to minutter senere utlignet tidligere Rosenborg-spiller Ole Johan Singsdal til 1–1. KIL/Hemne sto imot presset og kunne gå til pause med uavgjort. Like etter pause sjokkerte KIL/Hemne Fotball-Norge med å ta ledelsen 2–1 etter en scoring av Asgeir Snekvik i det 46. minutt. Men RBK slo til 8 minutter senere ved Roar Strand. I det 83. minutt holdt KIL/Hemne igjen på å sjokkere Fotball-Norge da Espen Sødahl banket inn 3–2. Men scoringen ble annullert fordi KIL/Hemnes Ole Johan Singsdal dyttet Per Ciljan Skjelbred i ryggen. Etter full tid stod det derfor 2–2 og man gikk til ekstra omganger. Bare fem minutter ut i første ekstra omgang tok RBK igjen ledelsen ved Alexander Tettey og de fleste trodde at løpet var kjørt. Men etter 116 minutter utlignet Asgeir Snekvik til 3–3 og det så ut til å bli straffesparkkonkurranse. Men den gang ei, et minutt på overtid fikk RBK frispark i farlig posisjon og Didier Konan Ya svingte den rundt muren og opp i krysset. Men dramtikken stoppet ikke der. I siste sekund fikk KIL/Hemne hjørnespark og sendte opp alle mann i håp om å utligne til 4–4 og straffesparkkonkurranse. Ballen kom inn fra høyre, og Morten Klungervik headet ballen i tverrliggeren og ut.

Kjente spillere 
 Erik Hoftun
 Ardian Gashi
 Alex Valencia
 Vegard Forren
 Maren Snekvik
 Magnus Stamnestrø
 Ole Johan Singsdal
 Pål Helland

Eksterne lenker
 

Fotballag i Trøndelag
Fotballag etablert i 1988
Sport i Heim
Sport i Norge i 1988
Christel Alsos

Christel Alsos Monsen, kjent under artistnavnet Christel Alsos, (født 20. desember 1984) er en norsk sanger fra Fauske i Nordland fylke. 

Etter videregående skole med eksamen i 2003, flyttet hun til Gjøvik for å gå på Viken Folkehøgskole og satse på musikken. I 2004 flyttet hun til Oslo. Etter å ha opptrådt på TV-programmet Noen bedre med Tore Strømøy på NRK høsten 2004, tegnet hun kontrakt med plateselskapet Sony BMG.

Hennes første utgivelse var singelen «Come On» i 2006. Denne ble tatt godt imot av norske radiostasjoner og kom inn på Hit40 i november 2006. Debutalbumet Closing the Distance kom ut 15. januar 2007. Hun er blitt nominert til Spellemannprisen fire ganger: til Spellemannprisen 2006 i klassen årets musikkvideo for «Come On», til Spellemannprisen 2007 i klassene årets nykommer og kvinnelig artist for albumet Closing the Distance og til Spellemannprisen 2010 i klassen kvinnelig artist for sitt andre album Tomorrow Is.

Alsos' sanger «Found» og «When the Light Dies Out» har blitt brukt i TV-serien The Vampire Diaries.

Christel Alsos har også samarbeidet på vokal med andre artister, og har deltatt på Bo Kaspers Orkesters hit Håll Ut fra albumet Redo Att Gå Sönder som kom ut høsten 2015 med tilhørende konserter på Notodden Bluesfestival året etter.

Diskografi

Album 
 Closing the Distance (2007)
 Tomorrow Is (2010)
 Presence (2013)
 I den kalde vinter (2013)
 At that time of the night (2016)

Singler 
 Come On (2006)
 Suzanne (2009)
 Conquer (2012)
 I den kalde vinter (2013)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  Christel Alsos på MySpace.com
  Store norske leksikon: Christel Alsos
  Rockipedia: Christel Alsos
  Christel Alsos Monsen på allmusic.com

Norske sangere
Personer fra Fauske kommune
Sandnes tingrett

Sandnes tingrett var en tingrett i Sandnes fram til 2006. Den var førsteinstansdomstol under Gulating lagmannsrett og dekket kommunene Sandnes og Gjesdal. Den hadde lokaler i Langgata fram til den i 2006 ble slått sammen med Jæren tingrett og flyttet til Olav Vs plass. Den fikk da navnet Jæren tingrett.

Sandnes' historie
Tidligere norske domstoler
Gjesdals historie
Myndigheter i Rogaland
Northrop P-61 Black Widow

Northrop P-61 Black Widow var en amerikansk to-motors nattjager fra andre verdenskrig. P-61 var det første amerikanske flyet som fra utgangspunktet ble konstruert som en dedikert nattjager. Flyet var på størrelse med et to-motors bombefly og hadde et mannskap på tre som inkluderte pilot, skytter og radiooperatør. I alt 706 maskiner ble bygget, inkludert to prototyper (XP-61) og 13 evalueringsfly (YP-61) og flyet var operativt både i Europa og i Stillehavet fra begynnelsen av 1944.

Det hadde 2 Pratt & Witney Double Wasp motorer som yter 2250 hk hver. Det hadde en bombelast på over 2 tonn. Flyet var utstyrt med radar for å kunne finne fiendtlige fly i mørket. Bevæpningen var på 4 fastmonterte 20 mm Hispano M2 maskinkanoner i buken under piloten, og 4 12,7 mm mitraljøser i et fjernstyrt tårn over radaroperatøren. På fly som fløy i Europa var tårnet demontert for å gjøre flyet lettere og raskere.

Det ble også laget foto- og rekognoseringsfly. Disse fikk betegnelsen F-15 Reporter.

Spesifikasjoner (P-61A)

Referanser

Litteratur 
 Balous, Miroslav. Northrop P-61 Black Widow & F-15 Reporter (CZ/EN). Prague, Czech Republic: MBI Publications, 2nd edition 2003. ISBN 80-86524-04-3.

Eksterne lenker 
 Wings Palette-fargelegging

Jagerfly
Fly fra andre verdenskrig
Tomotors propelldrevne luftfartøy
Northrop-luftfartøy
B-celle

B-celler eller B-lymfocytter er lymfocytter som produserer antistoffer. Disse inngår i det ervervede immunforsvaret og er særlig viktige for å oppdage ekstracellulære skadelige agens som bakterier. B-cellens funksjon er å produsere svært spesifikke antistoff mot det infiltrerende sykdomsagenset og dermed gjøre det oppdagbart for immunceller i det medfødte immunforsvaret. Når det skadelige stoffet så er oppdaget kan spiseceller (fagocytter) som makrofager, naturlige dreperceller, komplementsystemet eller en kombinasjon av disse kan fjerne patogenet. Antistoffet nøytraliserer også antigenet. Navnet stammer fra det lymfoide organet bursa fabricii i baktarmen hos fugl, hvor B-celler først ble oppdaget.

Effektor-B-cellen er plasmacellen som produserer antistoff. Det dannes også B-hukommelsesceller som produserer ferdig antistoff som ligger klart til neste infeksjon av samme sykdomsagens. 

De aller fleste formene for lymfomer (lymfekreft) oppstår som følge av feil i modningen av B-celler.

Produksjon og modning
B-celler blir kontinuerlig produsert i benmargen, og daglig blir om lag 10 milliarder B-celler som slippes ut i blodbanen.  B-cellene oppsøker lymfeknuter og milten hvor bare noen få prosent overlever de første dagene. 

I benmargen gjennomgår umodne B-celler en nyskapende genetisk prosess. Det finnes bestemte genområder som koder for antistoff. Hver B-celle velger en av mange gensegmenter i dette området og setter denne sammen med en tilfeldig valgt annen gensegment fra de mange valgmulighetene i det samme området. Samtidig klippes bort mellomliggende genbiter. Denne klippeprosessen på DNA-nivå kalles looping out. Prosessen som er en helt tilfeldig sammensetning av DNA-genbiter (såkalt V(D)J-rearrangering) muliggjør dannelsen av unike gener som koder for en antistoff B-cellereseptor.

B-celler som tilfeldigvis har fått en antistoffreseptor som er nyttig for kroppen, som ved at den binder et virus eller en bakterie, overlever i lymfeknuter eller i milten. B-celler trenger hjelp fra T-celler til å utskille antistoff. Støttet av TH2-cellen kan B-cellens reseptor gjennomgå en modningsprosess kalt affinitetsmodning hvor antistoff raffineres og bedres i sin evne til å binde en bestemt mikroorganisme. Dette skjer ved såkalt klonal seleksjon i kimsentre som finnes i lymfoid vev som lymfeknuter og milt. Videre kan B-celler utvikles til plasmaceller som fungerer som antistoff-fabrikker ved at de utskiller en million antistoffproteiner i sekundet. Antistoff sirkulerer i blodbanen og nøytraliserer patogene mikroorganismer, virker som opsoniner, aktiverer komplementsystemet og rekrutterer NK-celler.

Se også
T-celle

Referanser

Immunologi
Blodlegemer
Cellebiologi
Serienett

Serienett er et norsk tegneserietidsskrift. Tidsskriftet drives og redigeres av Trond Sätre. Det publiserer nyheter, anmeldelser og reportasjer om norske tegneserieutgivelser og det norske tegneseriemiljøet. Tegneserietidsskriftet ble av tidsskriftet Prosa utropt til best i Norge på tegneseriekritikk i 2020. 

Kristian Hellesund stiftet Serienett i 2006, og var nettavisens første redaktør. I 2011 markerte Serienett sitt femårsjubileum.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Detektor emneportal

Norske nettaviser
Tegneserier i Norge
Viltforvaltning

Viltforvaltning er menneskets målretta innsats for å bevare, øke, høste eller begrense viltbestander. I de fleste tilfeller utøves den av kommunal eller fylkeskommunal myndighet gjennom viltnemnd eller ved delegert vedtak. I noen tilfeller ligger myndigheten hos Direktoratet for naturforvaltning,

Se også 
 Jakt

Eksterne lenker 
Hjorteviltportalen

Jakt
Zoologi
Økologi
Engbiller

Engbiller (Dascillinae)
 Karumiinae

Engbiller (Dascillidae) er en artsfattig familie av biller. Én art, Dascillus cervinus, finnes i Norge. Den forekommer lokalt på gressmarker, men kan være ganske tallrik der den finnes.

Utseende 
Middels store (4,5 – 25 mm), avlange biller. Kroppen er vanligvis dekket av et bestøvningslag og er matt, gulaktig, brunaktig eller gråaktig. Hodet er ganske lite. Noen arter har store, fremstående kjever (mandibler). Fasettøynene er forholdsvis små. Antennene er 11-leddete, ganske lange (når minst til bakkanten av brystskjoldet), trådformede, sagtakkede eller av og til kamformede. Brystskjoldet (pronotum) er temmelig kort og bredere enn langt. Dekkvingene er avlange, 2 til 8 ganger så lange som pronotum, som oftest med lengdestriper. Beina er middels lange og slanke. Det fjerde (nest ytterste) fotleddet er mer eller mindre tolappet, det femte (ytterste) leddet er langt og tynt.

Larvene ligner noe på scarabaeiforme larver. De er krumme, med tydelig markerte ryggplater, tre par ganske lange bein og en kraftig hodekapsel med sterke kjever (mandibler). Arten som finnes i Norge, Dascillus cervinus, er 7–8 mm lang, matt, hannene er gråaktige og hunnene gulbrune.

Levevis 
Larvene lever i jorden. Man regner med at larvene til underfamilien Dascillinae spiser røtter. Underfamilien Karumiinae ser ut til å være knyttet til termitter, og man tror at larvene lever i eller ved termittenes underjordiske reir. De voksne billene kan være vanlige på blomsterenger om sommeren, de flyr gjerne i solskinn. Den norske arten kan finnes ganske langt til fjells, og av og til kan man finne dem tallrikt på snøfonner, der de trolig har blitt blåst ut.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien engbiller (Dascilloidea)
 Familien engbiller (Dascillidae)
 Underfamilien engbiller (Dascillinae) – mest i tempererte områder
 Slekten Coptocera Murray, 1868
 Slekten Dascillus Latreille, 1796
 Dascillus cervinus (Linnaeus, 1758)
 Slekten Metallidascillus Pic, 1914
 Slekten Notodascillus Carter, 1935
 Slekten Petalon Laporte de Castelnau, 1840
 Slekten Sinocaulus Deyrolle & Fairmaire, 1878
 Underfamilien Karumiinae  – tropiske arter, knyttet til termitter
 Slekten Anorus LeConte, 1859
 Slekten Emmita Escalera, 1914
 Slekten Genecerus Walker, 1871
 Slekten Karumia Escalera, 1913
 Slekten Pleolobus Philippi, 1864

Referanser

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. 344 sider. ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Interaktiv bestemmelsesnøkkel
 Delta Interactive Key – Dascillidae
 Bilder
 Bilde: Dascillus larve
 Bilde: Dascillus cervinus

Biller
Hjortevilt

Hjortevilt er en fellesbenevnelse for de jaktbare artene elg, hjort, villrein, rådyr og dåhjort.

I Norge drives jakt på alle disse for å holde bestanden innafor forsvarlig antall. Jakten foregår distriktsvis i områder kalt vald. Jakttid starter vanligvis i august, men varierer fra fylke til fylke.

Se også 
 Hjortejakt
 Fallvilt

Eksterne lenker 
 Miljøstatus i Norge: Hjortevilt
 Hjorteviltportalen

Hjortedyr
Augustdorf

Augustdorf er en liten kommune i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen. Kommunen dekker 42,21 km² og har 10 200 innbyggere (2003). Den ligger i det tidligere fyrstedømmet Lippe som nå utgjør kretsen Lippe. Borgermester er Andreas Wulf (CDU).

Kommunens historie går tilbake til 1775. I 1890 ble det bestemt å opprette en militær troppsøvelsesplass syd for Augustdorf. Ved Augustdorf ligger militærleiren Generalfeldmarschall-Rommel-Kaserne.

Bilder

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Nordrhein-Westfalen
Kystgranskog

Kystgranskog (boreal regnskog) er en naturtype som i hovedsak dekker Fosen, Namdalen og kysten nord til Brønnøy i Trøndelag og Nordland. Her vokser gran helt ut mot kysten som eneste sted i Europa. Stor fuktighet kombinert med høy middeltemperatur har skapt et spesielt livsmiljø for lav- og mosearter.

Kilder 
 DN-håndbok 13 - 2.utgave 2006: Kartlegging av naturtyper - Verdisetting av biologisk mangfold. Direktoratet for naturforvaltning.

Skoger
Byfjordtunnelen

Byfjordtunnelen er en undersjøisk veitunnel på europavei 39 i Randaberg og Stavanger kommune i Rogaland. Tunnelen går under Byfjorden mellom Harestad i Randaberg og øya Sokn i Rennesøy. Tunnelen passerer også under øya Bru og Soknasundet mellom Bru og Sokn. Byfjordtunnelen er 5875 meter lang, den når 223 meter under havet, og største stigning er 8 %.

Byfjordtunnelen er en del av veianlegget Rennfast, som ga fastlandsforbindelse til Rennesøy kommune. Rennfast ble åpnet 30. november 1992. Veianlegget forkortet også fergestrekningen over Boknafjorden.

Det er ikke tillatt for fotgjengere og syklister å ferdes i Byfjordtunnelen.

Tunnelen er kjent for å ha mange problemer.

Se også 
Askjesundet bru
Mastrafjordtunnelen
Åmøybrua
Finnøytunnelen

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 The World's Longest Tunnel Page

Veitunneler i Rogaland
Undersjøiske tunneler på Vestlandet
Tunneler åpnet i 1992
Tunneler på E39
Veier i Randaberg
Veier i Stavanger
1992 i Norge
Steve Kroft

Steve Kroft (født 1945) er en amerikansk journalist og reporter som var korrespondent for CBS-programmet 60 Minutes i 30 år.

Kroft startet karrieren som journalist for regionale TV-stasjoner i Florida og New York. På slutten av 1960-tallet ble han innkalt til militæret og var korrespondent og fotograf for Stars and Stripes under deler av Vietnamkrigen. I 1980 ble han ansatt i CBS hvor han de første ni årene hadde oppdrag både i Miami, London og Dallas før han i 1989 ble korrespondent i aktualitetsprogrammet 60 Minutes. Her var han frem til han pensjonerte seg i 2019.

Kroft har vunnet flere priser for sin journalistikk, deriblant 11 Emmy Award og fem Peabody Award.

Familie 
Han er gift med journalist og forfatter Jennet Conant.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Personer fra Howard County i Indiana
Journalister fra USA
Programledere fra USA
Emmy-vinnere
Korrespondenter
Lockheed P-80 Shooting Star

Lockheed P-80 Shooting Star var det første, operative, jetdrevne jagerflyet som ble tatt i bruk av USAF. Bell P-59 Airacomet var tidligere ute med jetmotor, men ble kun produsert i begrenset antall og ble aldri operativt. P-80 var også et av de første operative, jetdrevne jagerfly som hadde motorene som en del av flyskroget, noe som først ble gjort på P-59 Airacomet (andre jetjagere hadde motorene eksternt for å lette vedlikeholdet av disse tidlige turbojet-motorene), og som siden ble den normale løsningen på nesten alle jagerfly.

Spesifikasjoner (P-80A)

Referanser

Litteratur 
 VÁLKA, Zbyněk. Stíhací letadla 1939-45/USA-Japonsko. Olomouc: Votobia, 1996. 88 s. ISBN 80-7198-091-9.

Eksterne lenker 
 Wings Palette-fargelegging

Jagerfly
Enmotors jetdrevne luftfartøy
Lockheed-luftfartøy
Fly fra Koreakrigen
Ibrahim

For mannsnavnet, se Ibrahim (navn).
Ibrahim (arabisk: إِبْرَاهِيم – ʾIbrāhīm) anses av muslimer som en betydningsfull profet på bakgrunn av hans gjenoppbygning av Kaba i Mekka (hvor han etterlot seg fotspor som kan sees den dag idag), og ettersom han var far til Ismail, som regnes som arabernes stamfar. 

I jødedommen og kristendommen kalles den samme personen for Abraham. Disse religionene kalles derfor for abrahamittiske religioner.

I muslimsk tro oppfylte Ibrahim alle de bud og prøvelser som Gud satt ham på prøve gjennom hans liv. Som et resultat av hans fast tro lovte Gud ham at han skulle bli leder for nasjoner i verden. Ibrahim utgjør, i muslimsk tro, legemliggjørelsen av den perfekte muslim og Koranen nevner ham som et forebilde for menneskeheten. I denne forstand har Ibrahim blitt beskrevet som å representere «opphavlige menneske i universet overgitt til Den guddommelige virkelighet, før dens fragmentering i religioner som ble adskilt fra hverandre i ulikheter i form.» Den islamske helligdagen Id al-adha er feiret i minnet av Ibrahims mot, og muslimer gjøre pilegrimsreiser for å gi sin hyllest til Kaba som Ibrahim hadde satt opp.

Hans familie, inkludert sønnen Ismail, bistod oppbygging av bostedene rundt Mekka, som senere skulle være stedet hvor islams siste profet Muhammed ble født. Ibrahim og Ismail ansees for å være de som gjenoppbygde Kaba-helligdommen i Mekka, og at Ibrahim etterlot seg sine fotavtrykk der. Ibrahim er den første profet som omtalte de troende som muslimer, som betyr «de som underkaster seg Allah».

Ofringen av sønnen 
Islam har en fortelling som tilsvarer den i Det gamle testamente om hvordan Abraham er villig til ofre Isak: Allah ga Ibrahim beskjed om å ofre sin sønn Ismail til Allah. Ibrahim spør sønnen om råd, og blir anbefalt å følge Guds befaling. Dette skjer i henhold til muslimsk tro på stedet Mina utenfor Mekka. Ibrahim blir fristet av djevelen til å ikke adlyde Gud, men han jager vekk djevelen ved å kaste steiner etter ham. Da Ibrahim var villig til å slakte sønnen, stanset Allah Ibrahims hånd, Ibrahim slapp likevel å ofre sønnen, for da var testen bestått. Gud sendte et dyr til Ibrahim og sønnen for å tjene som offer i stedet for Ismail. Flere av ritualene under Hajj imiterer disse hendelsene.

Kaba og byen Mekka 
Da Ismail var liten, bare et par måneder gammel, tok Ibrahim med kona og Ismail til et øde tørt sted som siden ble kjent som Mekka. Det var ordre fra Gud at han måtte dra derfra og la familien være igjen alene. Ibrahim ba til Gud om at Gud måtte passe på familien i hans fravær. Senere på dagen da bare lille Ismail og moren var helt alene i det ødemarken, ble Ismail veldig tørst. Han satt alene på bakken og grein og sparket i bakken. I det samme øyeblikket ble bønnen til Ibrahim oppfylt og det kom vann opp av bakken der lille Ismail hadde stått. Etter hvert kom det karavaner som lette etter steder med vann. De slo seg ned og hjalp Ismail og moren med og overleve. Det ble bygget hus og dyrket opp markene. Da Ibrahim kom tilbake fikk han i oppgave av Gud om lage Kaba. Den dag i dag renner det fortsatt vann opp av det stedet der Ismail hadde slått på.

Referanser 

Islams profeter