alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Trekkie

Trekkie, eller trekker, er betegnelser som brukes på ihuga fans av science fiction-franchisen Star Trek.

Alle «trekkies» er forøvrig ikke helt like. Enkelte kan ha ulike serier de foretrekker mer enn andre. Mens enkelte er fan av orignalserien fra slutten av 1960-tallet finnes det andre som er mest glad i Star Trek - The Next Generation, eller en av de andre seriene som er laget. Det finnes også fans av pocketbøkene som omhandler rollefigurer og hendelser i Star Trek-universet.

Enkelte Trekkies reiser regelmessig på Star Trek-samlinger (ofte kalt «cons»), og er noen ganger bitre rivaler av ihuga Star Wars-fans. Slike samlinger forekommer ikke i Norge, men det blir iblant avholdt samlinger i for eksempel Sverige.

Begrepet «Trekkie» blir noen ganger sett på som nedsettende, kanskje fordi det blir sett på som en parallell til begrepet «groupie». Enkelte Star Trek-entusiaster foretrekker begrepet «Trekker», mens andre igjen synes det sistnevnte blir snobbete og av den grunn velger å identifisere seg som «Trekkie».

Det finnes mange Star Trek-fanklubber. Den største er for tiden STARFLEET International som har rundt 4000 medlemmer. I Norge er den største fanklubben Trekkers Norge som ble startet opp i november 2004. De overtok da Star Trek Norge la ned sin drift. Star Trek Norge var samlet rundt en nettside med tilhørende diskusjonsforum og IRC-kanal (#STNorge@EFnet). I motsetning til Star Trek Norge, satser Trekkers Norge på å bli en ordentlig organisasjon med betalende medlemmer, lokallag og ulike arrangementer.

En dokumentarfilm fra 1997 kalt Trekkies handler om enkelte av disse ihuga fansene. Den ble fulgt opp av en ny film, Trekkies 2, i 2004.

Det er en vanlig misforståelse at blant trekkies finner man folk som snakker det konstruerte Klingon-språket. Virkeligheten er ikke helt slik, ettersom noen av de som snakker språket mest flytende, er mer språkentusiaster enn folk som er opptatt av Star Trek. De fleste trekkies har bare det helt grunnleggende ordforrådet av Klingon, som noen få, vanlige ord som er blitt hørt gjennom serien utallige ganger. De har som regel ingen kjennskap til setningsoppbygning eller presis fonetikk (uttale).

Trekkies har blitt parodiert i flere filmer, inkludert Galaxy Quest. William Shatner fremførte en kjent sketsj på Saturday Night Live som også parodierte trekkies.

Eksterne lenker 
 Trekkers Norge (fanklubb)

Star Trek
Liste over TV-kanaler

Dette er en liste over nåværende TV-kanaler. Som er tilgjengelig i Norge og kanaler som ikke er tilgjengelig i Norge.

Kanaler som er tilgjengelige i Norge

Norske kanaler 
 Denne listen baserer seg på listen over kanaler som Medietilsynet regner som norske kanaler. Noen av kanalene er per juni 2017 ikke tatt med grunnet listen er fra ca. november 2016 og fordi de er lagt ned, i tillegg er det noen kanaler som ikke er oppført på Medietilsynets liste kommet med.
 Listen baserer seg også på EUs liste over tv-kanaler

Nordiske eller skandinaviske kanaler med norsk tekst eller språk

Europeiske kanaler tilgjengelige i Norge

Internasjonale kanaler tilgjengelige i Norge

Svenske kanaler tilgjengelig i Norge

Danske kanaler tilgjengelig i Norge

Franske kanaler tilgjengelig i Norge

Tyske kanaler tilgjengelige i Norge

Polske kanaler tilgjengelige i Norge

Spanske kanaler tilgjengelige i Norge

Pakistanske kanaler tilgjengelige i Norge

Sørasiatiske/Indiske kanaler tilgjengelige i Norge

Kanaler som ikke er tilgjengelig i Norge

Europa 
 Ikke-anerkjente land som Transnistria, Abkhasia og Sør-Ossetia er ikke inkludert
 Norge er ikke inkludert
 Kasakhstan og Tyrkia står under Asia, ettersom mesteparten av landenes område er på det kontinentet
 Mesteparten av Russland ligger i Asia, men er tatt med under Europa grunnet at flertallet av den russiske befolkning bor på den europeiske siden.

Pan-Europeiske kanaler 
 Kanalene som er tilgjengelig i Norge under denne kategorien. blir ikke gjengitt her.

Albania

Andorra

Aserbajdsjan

Belgia 
 Det finnes ingen nasjonale kanaler i Belgia. Alt styres på et regionalt nivå.

Bosnia-Hercegovina

Bulgaria

Danmark

Estland

Finland

Frankrike

Georgia

Hellas

Hviterussland

Irland

Island

Italia

Kosovo

Kroatia

Kypros

Latvia

Liechtenstein

Litauen

Luxembourg

Makedonia

Malta

Moldova

Monaco

Montenegro

Nederland

Polen

Portugal

Romania

Russland

San Marino

Serbia

Slovakia

Slovenia

Spania

Storbritannia

Sveits

Sverige

Tsjekkia

Tyskland

Ukraina

Ungarn

Vatikanstaten

Østerrike

Nord-Amerika

Canada

(USAs stater)

Mexico

(Land i Latin-Amerika)

Sør Amerika

(Søramerikanske land)

Afrika

(Afrikanske land)

Asia

(Asiatiske land)

Oseania

(Oseaniske land med land og/eller kolonier i Stillehavet)

Referanser 

 
Kanaler
Uli Stielike

Ulrich «Uli» Stielike (født 15. november 1954 i Ketsch utenfor Mannheim) er en tidligere tysk fotballspiller (libero og midtbanespiller).

Klubber 
 1972-1977 Borussia Mönchengladbach 
 1977-1985 Real Madrid (Spania) 
 1985-1988 Xamax Neuchatel (Sveits) 

Uli Stielike ble kåret til Årets spiller i Spania i 1981.
Han fikk med seg 42 landskamper for .

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tyske fotballspillere
Tyske fotballtrenere
Europamestere i fotball
Spillere i Fotball-EM 1980
Spillere i Fotball-VM 1982
Spillere i Fotball-EM 1984
Fotballspillere for Borussia VfL 1900 Mönchengladbach
Fotballspillere for Real Madrid CF
Fotballspillere for Neuchâtel Xamax FC
Fotballtrenere for Neuchâtel Xamax FC
Fotballtrenere for SV Waldhof Mannheim
Fotballtrenere for UD Almería
Fotballtrenere for FC Sion
Trenere for Sveits' herrelandslag i fotball
Trenere for Elfenbenskystens herrelandslag i fotball
Trenere for Sør-Koreas herrelandslag i fotball
Personer fra Rhein-Neckar-Kreis
Fødsler i 1954
Ungdomsorganisasjon

En ungdomsorganisasjon er en organisasjon som blir drevet av og for ungdommer. Slike organisasjoner er ofte opptatt av politikk og miljø. De oppstod særlig under fremveksten av massebevegelsene på slutten av 1800-tallet. I Norge omfattet dette  først og fremst religiøse organisasjoner, avholdsorganisasjoner, politiske organisasjoner, idrett, turn og fotball, målrørsla og folkedans, speiderbevegelsen, jeger- og fiskerlag samt skytterlag.

Ungdomsorganisasjoner kan ha tilknytninger til andre organisasjoner, for eksempel en såkalt moderorganisasjon, det vil si en organisasjon som jobber med det samme som ungdomsorganisasjonen, men har en voksen medlemsmasse.

Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) er en paraplyorganisasjon for demokratiske og frivillige barne- og ungdomsorganisasjoner i Norge.

Kategorier
Frivillige ungdomsorganisasjoner kan deles opp i ulike kategorier.

Partipolitisk uavhengige politiske ungdomsorganisasjoner 

Disse organisasjonene arbeider politisk, men er ikke formelt tilknyttet noen av de politiske partiene. Disse organisasjonene har som regel valgt å fokusere på enkelte saker eller politikkområder.

Partitilknyttede ungdomsorganisasjoner 
Alle partiene som sitter på Stortinget, i tillegg til flere andre parter, har egne ungdomspartier.

Humanitære organisasjoner 

Humanitære organisasjoner er organisasjoner som jobber med humanitært arbeid, det vil si arbeid som har som mål at mennesker som på en eller annen måte lider, eller har det vanskelig, skal få det bedre.

Livssynsorganisasjoner 

Livssynsorganisasjoner er organisasjoner som driver arbeid basert på et livssyn, det være seg religiøst eller ikke religiøst.

Interesseorganisasjoner 

En interesseorganisasjon har som hovedmål å fremme interessene til sine medlemmer, for at disse skal bli ivaretatt på best mulig måte.

Kulturorganisasjoner 
Kulturorganisasjoner er organisasjoner som jobber for med eller for kultur.

Friluftsorganisasjoner 
Friluftsorganisasjoner driver med friluftsliv og relaterte aktiviteter.

Fritidsorganisasjoner 
Fritidsorganisasjonene driver aktiviteter knyttet til fritidsaktiviteter.

Se også
 Studentorganisasjon
 Ungdomsparti
 Frivillig organisasjon
 Barneorganisasjon
 Ungdomskultur

Barne- og ungdomsorganisasjoner
Uralske språk

Den uralske språkfamilien er en språkfamilie som består av to hovedgrupper: de finsk-ugriske (som før ble ansett som en selvstendig språkfamilie) og de samojediske. Tre uralske språk, alle finsk-ugriske, er offisielle språk i egne nasjonalstater: ungarsk, finsk og estisk. Med unntak av minoriteter i de skandinaviske landene (og Latvia) hører de andre uralske språkene hjemme i Russland. Noen av dem, slik som komisk og marisk, har egne autonome republikker, men en stor del av de mindre uralske språkene er utrydningstruede. Sørsamisk, som blir snakket i Norge og Sverige, er også sterkt truet.

Tidligere ble de uralske språkene ført sammen med de altaiske språkene i en ural-altaisk familie, men i senere år har den oppfatningen tapt støtte og den etablerte oppfatningen idag er at det dreier seg om to separate familier. Gjennom årene har også teorier om en «indo-uralsk» (uralsk + indoeuropeisk) språkfamilie blitt fremført. Blant annet finnes visse likheter hos de personlige pronomenene, en type ord som språk normalt ikke låner fra hverandre. Disse teoriene har dog ikke vunnet manges støtte.

Klassifisering 
Uralske språk
Finsk-ugriske språk
Samiske språk
 Tersamisk
 Kildinsamisk
 Enaresamisk
 Kemisamisk
 Akkalasamisk
 Skoltesamisk/østsamisk
 Nordsamisk
 Lulesamisk
 Pitesamisk
 Umesamisk
 Sørsamisk
 Østersjøfinske språk
 Nordlige
Finsk
Kvensk
Meänkieli 
Karelsk
Ludisk
Vepsisk
Ingrisk
Sørlige
Votisk
Estisk
Sørestisk
Livisk
 Østlige
 Erzja
 Moksja
 Merja
 Muroma
 Mesjera
 Permiske språk
 Komipermjakisk
 Udmurtisk
 Syrjensk (komi)
 Vestmarisk
 Østmarisk
 Ugriske språk
 Ob-ugriske språk
 Khanti
 Vogulsk (mansi)
 Ungarsk
 Samojediske språk
 Nenetsisk
 Selkupisk
 Nganasansk

 
Agglutinerende språk
Vibeke Løkkeberg

Vibeke Løkkeberg (født Kleivdal; 22. januar 1945 i Bergen) er en norsk skuespiller, filmregissør og forfatter. Hun debuterte som skuespiller i 1967 med spillefilmen Liv, som var regissert av hennes daværende ektemann Pål Løkkeberg.

Hun har senere hatt roller i filmene Formynderne og Høvdingen. I tillegg har hun hatt roller i egne filmer. Hun spillefilmdebuterte i 1977 med filmen Åpenbaringen. I Løperjenten fra 1981 skildres en jentes oppvekst i Bergen i etterkrigstiden. Incest eller blodskam var temaet i Hud (1985).

Løkkeberg har også utgitt romanene Leoparden, Jordens skygge, Purpur, Brev til hilmmelen og Allierte.

Bakgrunn 
Hun er datter av Hans Ludvig Kleivdal (1912–1961) og Johanne Beate Kismul (1912–1993). Familien, som eide Kleivdal lærfabrikk, ble hardt rammet under bombingen av Laksevåg 4. oktober 1944. Løkkebergs bestefar Sjur Hansen Kleivdal, opprinnelig fra Alversund (1878–1944), hans datter Borghild Remme (1908–1944) og hennes datter Wenche (f. 1944) mistet livet i angrepet sammen med flere andre slektninger.

Vibeke Løkkeberg var gift med filmskaperen og skuespilleren Terje Kristiansen. Sammen fikk de døtrene Tonje Kleivdal Kristiansen (f. 1975) og Marie Kleivdal Kristiansen (f. 1982).

Hun ble i 2006 utnevnt til ridder av Ordenen den italienske solidaritets stjerne («Ordine della Stella della Solidarietà Italiana»).
I 2015 ble hun tildelt Amanda-komiteens ærespris for sitt virke som filmskaper. 

I januar 2020 utkom en biografi om Vibeke Løkkeberg skrevet av Johanne Kielland Servoll under tittelen Vibeke Løkkeberg. En kunstnerbiografi.

Vibeke Løkkeberg og hennes filmer var tema for sangen «Vibeke Løkkeberg» av Ole Paus fra 1978.

Regissør 
 Gazas tårer (2010)
 Der gudene er døde (1993)
 Måker (1991)
 Hud (1986)
 Løperjenten (1981)
 Åpenbaringen (film) (1977)
 Regn (1976)
 Prostitusjon (1974)
 Abort (1971)

Skuespiller 
 Måker (film) (1991)
 Høvdingen (1984)
 Løperjenten (1981)
 Formynderne (1978)
 Åpenbaringen (film) (1977)
 Vinterferie (Fleksnes) (1972)
 Utfordringen (1972, novellefilm for TV, også med-manusforfatter)
 Georgia, Georgia (1972)
 Love is war (1970)
 Exit (1970)
 To må man være (1970)
 Bezeten, Het Gat in de Muur (1969)
 Liv (1967)

Bøker 
 Leoparden (1989)
 Jordens Skygge (1995)
 Purpur (2002)
 Brev til Himmelen (2004)
 Allierte (2007)

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Vibeke Løkkeberg i NRK Forfatter

Norske filmregissører
Norske romanforfattere
Norske skuespillere
Norske modeller
Personer fra Bergen kommune
Amandakomiteens Ærespris
West Bromwich Albion FC

West Bromwich Albion Football Club er en engelsk fotballklubb som spiller i EFL Championship. Klubben ble stiftet i 1878, og var en av tolv klubber som startet The Football League i 1888. «The Baggies», som er kallenavnet til West Bromwich, spiller hjemmekampene sine på The Hawthorns i West Bromwich. Byen West Bromwich ligger i den engelske regionen Vest-Midlands, rett nordvest for Birmingham.

Historie 
Klubben ble grunnlagt av arbeidere fra Salter's Spring Works i West Bromwich i november 1878.

Meritter 

 Vinner av 2. divisjon: 1901/02, 1910/11 og 2007/08.
 Finalist i FA-cupen: 1886, 1887, 1895, 1912 og 1935.
 Finalist i Ligacupen: 1967 og 1970.
 Finalist i Watney Cup: 1971.

Engelske landslagsspillere 
Siden klubben ble stiftet i 1878 har West Bromwich hatt 41 engelske landslagsspillere. Til sammen har disse spilt 188 kamper, og scoret 32 mål for England. I 177 av kampene har spilleren fra West Bromwich vært med fra start, og i 2 kamper har det engelske landslaget hatt en kaptein som representerte West Bromwich på klubbnivå.

Klubbrekorder 
 Største seier: 12-0 mot Darwen (h), 4. april 1892
 Flest mål: Tony Brown, 279
 Dyreste kjøp: Borja Valero, £4,7 m fra Mallorca, 2008
 Isaiah Brown ble ved sin debut for WBA 4. mai 2013 den nest yngste spilleren i Premier League med sine 16 år og 117 dager.

Managere

Spillerstall 
Oppdatert 27. september 2022.

Utlånte spillere

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Klubbside fra BBC
  Oversikt over klubbens resultater i liga og cup 
  Uavhengig nettsted om West Bromwich Albion (Rivalsnet)
  Uavhengig nettsted om West Bromwich Albion (Westbrom)
  Uavhengig nettsted om West Bromwich Albion (Albion Till We Die)
  Oversikt over engelske landslagsspillere (England Football Online)
  Klubbside fra Soccerbase
  Hjemmesiden til West Bromwich Albions norske supporterklubb

Fotballag i England
Sport i West Midlands
Fotballag etablert i 1878
Sport i England i 1878
Yrke

For stedsnavnet Yrkje i Tysvær kommune i Rogaland, se det.

Et yrke eller erverv er et arbeid eller spesialisering som en person lærer seg og jobber med en lengre tid, tross bytte av arbeids- eller oppdragsgiver. Før regulerte man tilgangen til mange yrker, men nå er de fleste yrker frie. Fagforeninger, profesjonelle sammenslutninger og faglige interesseorganisasjoner er ofte forbundet med visse yrker. Man deler inn yrker i noen få kategorier, som håndverksyrker, tjenestemenn osv. 

Et lovregulert yrke er en eller flere former for yrkesvirksomhet som er underlagt lov- eller forskriftsfestede krav om bestemte yrkeskvalifikasjoner, eller hvor bruken av en yrkestittel ved lov eller forskrift er begrenset til innehavere av en gitt yrkeskvalifikasjon.

Arbeidsoppgaver som har bestemte likhetstrekk danner et yrke. Statistikkmyndigheter grupperer yrker sammen etter den internasjonale standarden for yrkerskategorisering, ISCO, og norske statistikkmyndigheter i standard for yrkesklassifisering. Yrke dannes vanligvis uten hensyn til yrkesutøverens utdanning, yrkesstatus eller næring.

Galleri

Referanser

Se også
 Lønnsarbeid
 Lønn (økonomi)

Eksterne lenker 
 utdanning.no Lenker til beskrivelser av de 500 vanligste yrker
 Nasjonalt senter for realfagsrekruttering: Velg riktig yrke 

 
Arbeidsliv
1960-årene

Cubakrisen ryster verden.
USAs president John F. Kennedy blir myrdet ved et attentat.
1960-årene er romfartens tiår
Det første mennesket skytes opp i verdensrommet.
I juli 1969 reiser jordisk liv for første gang til et utenomjordisk himmellegeme, da Apollo 11s landingsmodul med to astronauter ombord lander på månen.
The Shadows dominerte scenen innen populærmusikken i begynnelsen av dette tiåret, senere The Beatles. I filmverdenen sto James Bond høyt. Innen populærkulturen dreide mye seg om disse to: Beatles og James Bond i store deler av 60-tallet.
13. august 1961 blir berlinmuren bygget.
Vietnamkrigen bryter ut.
Seksdagerskrigen bryter ut og vinnes av Israel.
Studentopprør preger Europa, mens hippiebevegelsen preger USA.
Borgerrettighets-striden ryster USA. Martin Luther King jr. myrdes.

-- 1960 
-- 1961 
-- 1962 
-- 1963 
-- 1964 
-- 1965 
-- 1966 
-- 1967 
-- 1968 
-- 1969 

Tiårsoversikt
1887



Begivenheter

Utlandet

Uten dato
 The Hermetic Order of the Golden Dawn opprettes i England.

Første kvartal
 28. januar – Ved en snøstorm i Fort Keogh, Montana, USA, blir verdens største snøflak rapportert; de største er 38 cm. brede og 20 cm. tykke.
 23. februar – Den franske rivieraen blir truffet av et stort jordskjelv. Omkring 2 000 mennesker omkommer.

Norge 
 21. oktober -Telemark Turistforening blir stiftet.
 21. august – Det norske Arbeiderparti ble stiftet, med sagarbeider Anders Andersen som formann.
 Harstad Tidende utgis første gang, de to første årene under navnet «Senjens Tidende».
 11. februar – Driften ved Sulitjelma gruber starter

Fødsler 
 1. januar – Wilhelm Canaris, tysk admiral (d. 1945)
 10. januar – Robinson Jeffers, amerikansk lyriker (d. 1962)
 17. januar – Ola Raknes, norsk filolog og psykolog (d. 1975)
 22. januar – Belgrave Edward Sutton Ninnis, australsk polfarer (d. 1912)
 21. mars – Ludvig Filip av Portugal, portugisisk kongelig (d. 1908)
 2. april – Frithjof Skonnord, norsk fotballspiller (d. 1971)
 6. juli – Marc Chagall, hviterussisk maler (d. 1985)
 18. juli – Vidkun Quisling, norsk nazist (d. 1945)
 12. august – Erwin Schrödinger, østerriksk fysiker (d. 1961)
 25. august – Fartein Valen, norsk komponist (d. 1952)
 18. september – Harald Gram, byfogd i Oslo, stortingsrepresentant (H), motstandsorganisator under andre verdenskrig (d. 1961)
 13. oktober – Jozef Tiso, slovakisk statsleder under andre verdenskrig (d. 1947)
 28. november – Ernst Röhm, tysk nazist (d. 1934)
 25. desember – Conrad Hilton, amerikansk hotellmagnat (d. 1979)

Dødsfall 
 27. februar – Aleksandr Borodin, russisk komponist (f. 1833)
 23. mai – Ludvig Mathias Lindeman, norsk komponist og folkemusikksamler (f. 1812)
 4. juni – William A. Wheeler, USAs 19. visepresident (f. 1819)
 17. oktober – Gustav Kirchhoff, tysk fysiker (f. 1824)

Litteratur 
 Alexander Kielland –  Sankt Hans Fest 
 Kristofer Kristofersen – Løvsprætt og Rydningsmænd
 Amalie Skram – Sjur Gabriel
 Émile Zola – La Terre

1887
1773



Begivenheter 
Kaptein Cook oppdager øygruppen som senere får navnet Cookøyene
 12. januar – Det første offentlige museet i USA åpner (i Charleston, Sør-Carolina).
14. desember Norges geografiske oppmåling ble stiftet. I 1986 endret det navn til Statens kartverk.
16. desember «The boston Tea Party» som var opptakten til den amerikanske frigjøringskrigen, fant sted.

Fødsler 
  9. februar – William Henry Harrison, amerikansk president (d. 1841)
  6. oktober – Ludvig Filip av Frankrike, Frankrikes siste konge (d. 1850)
 21. desember – Robert Brown, britisk (skotsk) botaniker og vitenskapsmann (d. 1858)

Dødsfall 
 12. juli  – Johann Joachim Quantz, tysk fløytist, fløytebygger og komponist (f. 1697)
 25. september – Johan Ernst Gunnerus, norsk biskop og naturforsker (f. 1718)

1773
ABC

ABC eller abc har en lang rekke betydninger, blant annet:

 ABC-bok, lærebok i lesing
 Alfabet, etter de tre første bokstavene i alfabetet

Foretak 
 Australian Broadcasting Corporation, et australsk kringkastingsselskap
 American Broadcasting Company, et amerikansk kringkastingsselskap
 ABC-Film, et tidligere norsk filmselskap

Forkortelser 
 ABC-våpen, forkortelse for atomic, biological, chemical
 Activity Based Costing, på norsk «aktivitetsbasert kostnadskalkulasjon», en metode for kostnadsallokering

Geografi 
 ABC-øyene (De små Antiller), en fellesbetegnelse på tre nederlandske øyer i Det karibiske hav.
 ABC-øyene (Alaska), en fellesbetegnelse på tre amerikanske øyer i Alaska.

Merker 
 ABC (bilmerke), et amerikansk bilmerke som ble produsert mellom 1906 og 1910.
 ABC (England), et engelsk bilmerke som ble produsert mellom 1912 og 1951.

Verker 
 ABC, tittelen på en diktsamling fra 1994 av lyrikeren Bjørn Aamodt

Annet 
 ABC (avis), tidligere norsk avis 
 ABC (programmeringsspråk)
 ABC Startsiden, et medieselskap som blant annet eier nettsiden startsiden.no. 
 ABC Sociedad Revolucionaria, en militant og hemmelig undergrunnsorganisasjon på Cuba i perioden 1925–1933.
Christlich-Soziale Union in Bayern

Christlich-Soziale Union in Bayern, forkortet CSU, er et kristendemokratisk og konservativt politisk parti i Tyskland. Partiet opererer utelukkende i delstaten Bayern, mens søsterpartiet CDU opererer i resten av Tyskland. CSU står for en noe mer konservativ politikk enn CDU, forankret i katolsk sosiallære.

Christlich-Soziale Union har hatt ministerpresidenten i Bayern siden 1957, det meste av tiden med rent flertall i Den bayerske landdagen. CSU og CDU utgjør den såkalte unionsfraksjonen i Forbundsdagen, men ingen forbundskansler har kommet fra CSU. Søsterpartiene har en felles ungdomsorganisasjon, Junge Union.

Historie 
Partiet ble grunnlagt i 1945 som etterfølger av Bayerische Volkspartei, som ble oppløst i 1933. Av historiske årsaker er den bayerske utgaven av unionen beholdt som et eget parti, og CDU driver ingen politisk virksomhet her. Det betyr ikke at samarbeidet mellom de to er uten problemer, eller at det ikke finnes ideologiske forskjeller.

Sudettyskere som ble fordrevet fra Tsjekkoslovakia etter andre verdenskrig dannet forbund som presset på for anerkjennelse og kompensasjon, og de ble en viktig politisk faktor særlig i Bayern og CSU.

Den mest markante skikkelsen i partiets historie er Franz Josef Strauss, som var ministerpresident (statsminister) i Bayern i en årrekke på 1970- og 80-tallet. Strauss var også Unionens kandidat som forbundskansler ved valget i 1980, men var for omstridt både i CDU og i den vesttyske befolkningen til å bli valgt. 

Edmund Stoiber var ministerpresident for den rene CSU-regjeringen i Bayern fra 1993 til 2007, og samtidig CSUs partileder fra 1999 til 2007. Ved valget til Forbundsdagen i 2002 var han Unionens kanslerkandidat, men tapte på målstreken for Gerhard Schröder. Men ved parlamentsvalget i Bayern (delstatsvalget) i september 2003 styrket CSU igjen grepet om sitt rene flertall i delstaten og oppnådde hele 60,7 % av stemmene.

Stoiber valgte å trekke seg både som partileder og regjeringssjef i 2007 etter at det ble kjent at han hadde latt sine medarbeidere spionere på Gabriele Pauli etter at hun hadde kritisert Stoiber. Etter Stoibers avgang fikk CSU en delt ledelse bestående av partisjef Erwin Huber (som også fortsatte som finansminister) og Günther Beckstein som ministerpresident.

Ett år senere ble delstatsvalget i Bayern 28. september 2008 en merkedag i nyere tysk politisk historie, da CSU bare oppnådde vel 43 % av stemmene, og dermed mistet det absolutte flertallet de hadde hatt helt siden 1962, altså i 46 sammenhengende år.

Partiledere 
 Josef Müller 1945–1949
 Hans Ehard 1949–1955
 Hanns Seidel 1955–1961
 Franz Josef Strauss 1961–1988
 Theodor Waigel 1988–1999
 Edmund Stoiber 1999–2007
 Erwin Huber 2007-2008
 Horst Seehofer 2008–2019
 Markus Söder 2019–d.d.

Se også 
 Tysklands politiske system

Referanser

Eksterne lenker 
 

Politiske partier i Tyskland
Kristeligdemokratiske partier
Politiske partier etablert i 1946
1946 i Tyskland