alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Trelandsgrense

Trelandsgrense er et grensepunkt der tre landegrenser møtes. En trelandsgrense kan befinne seg til lands, til sjøs og i luften med.

Til lands inkluderer også våte trelandspunkter i sjøen (i indre farvann), vatn eller elver. Slike punkter er gjerne markert med spesielle grensemerker. Norge har to trelandsgrenser til lands; mot Finland og Russland; og mot Sverige og Finland. På begge disse punktene er det oppført såkalte treriksrøyser, som i prinsippet er en vanlig grenserøys av den typen som går langs hele norskegrensen fra Halden til Grense Jakobselv.

Til sjøs, dvs. utenfor sjøterritoralgrensen som i Norge er 4 nautiske mil, er trelandsgrensene vanligvis ikke markert, særlig hvis de er langt til havs. 

Ved enkelte trelandsgrenser, bl.a. mellom Hviterussland, Latvia og Litauen, er det oppført et turistområde omkring selve grensepunktet der besøkende kan bevege seg omkring uten grensekontroll. 

Enkelte trelandsgrenser er i en elv, men det har lagets et monument på stranden, f.eks. Tyskland-Frankrike-Sveits og Tyskland-Frankrike-Luxemburg (der Schengen-monumentet er).

Eksterne lenker
 Borderbase
 Jan S. Krogh's Border points

Grensemerker
Nord-Irland

Nord-Irland er en del av Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland, og ligger nordøst på øya Irland. Nord-Irland grenser i sør og vest til republikken Irland. Belfast er hovedstad. Per 2011 var befolkningen , som utgjør omtrent 30 % av øyas totale befolkning og omtrent 3 % av befolkningen i Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland.

Historie 
Nord-Irland var under den tidlige britiske okkupasjonen fra 1600-tallet det området av Irland som utviste størst motstand mot okkupasjonsmakten, og det ble derfor en styrt politikk å sende britiske, i hovedsak skotske, og protestantiske nybyggere til provinsen Ulster for å endre befolkningssammensetningen og derved redusere den lokale motstanden mot den britiske okkupasjonsmakten.

Nord-Irland som politisk enhet ble opprettet i 1921, da den til da britisk-okkuperte øya Irland ble delt i det britisk styrte Nord-Irland og det etter hvert selvstendige Sør-Irland. I motsetning til den sørlige delen av øya, som skulle bli til den irske fristaten i 1922, ønsket flertallet av befolkningen i Ulster å forbli i Storbritannia. De fleste av disse var protestantiske etterkommere av kolonister fra Skottland. Et betydelig mindretall ønsket et forent Irland uavhengig av britisk styre og de fleste av disse var katolikker.

Fra slutten av 1960-årene fulgte en tre tiår lang voldelig konflikt mellom de to samfunnsgruppene og den britiske stat. Konflikten krevde mer enn  menneskeliv. Langfredagsavtalen i 1998 var et stort skritt fremover i fredsprosessen, selv om sekterisme fremdeles er et stort samfunnsproblem.

Etnisitet og religion 
Ifølge en folktetelling fra 2011 oppga 40,7 % av befolkningen å være katolsk, mens 19 % sognet til protestantismen, 13,7 % til den anglikanske Church of Ireland og 3 % til metodistkirken. 5,8 % tilhørte andre kristelige trosretninger, 0,8 % andre religioner og 16,9 % oppga ingen religiøs tilknytning.

Politikk og administrasjon 
Siden undertegnelsen av Langfredagsavtalen i 1998, er Nord-Irland i stor grad selvstyrt. I henhold til avtalen kan Nord-Irland samarbeide med resten av Irland på enkelte politiske områder, mens andre felt fremdeles er forbeholdt den nasjonale regjeringen i Storbritannia. Nord-Irland sender 18 representanter til parlamentet i London.

Administrativ inndeling 
Administrativt er Nord-Irland delt i 26 distrikter. Distriktene er fordelt på seks av ni grevskap (counties) i den tidligere irske provinsen Ulster. De seks grevskapene er:

 Grevskapet Antrim
 Grevskapet Armagh
 Grevskapet Down
 Grevskapet Fermanagh
 Grevskapet Londonderry 
 Grevskapet Tyrone

Økonomi 
Tradisjonelt har jordbruk og industri (skipsbygging, tekstilindustri) hatt stor betydning for Nord-Irlands økonomi. Men de seneste strukturforandringene, den indre uroen og den perifere beliggenheten, har medført mange nedleggelser, og Nord-Irland blir regnet som et økonomisk problemområde på De britiske øyer.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 

  
 Nord-Irland
 Nord-Irland
Undernasjonale områder i Storbritannia
Stater og territorier etablert i 1921
1921 i Storbritannia
Ungarsk

Ungarsk (ungarsk: magyar nyelv [ˈmɒɟɒrˈ]) er et finsk-ugrisk språk som tales av omkring 14,5 millioner mennesker, hvorav 10 millioner i Ungarn, hvor det er offisielt språk. Ungarsk tales også i tilgrensende områder i Romania, Slovakia, Serbia, Kroatia og Slovenia (alt områder tapt etter første verdenskrig); dessuten i Østerrike. I Østerrike-Ungarn var ungarsk (sammen med tysk) et av de to offisielle språkene.

Ungarsk er et agglutinerende språk, der bøynings- og avledningsendene blir lagt til ordstammen både foran, bak og begge samtidig. Svært få ord er lånt fra andre språk; «telefon», «bank» og «posta» er eksempel. Ord som datamaskin («számítógép») og kamera («fényképezőgép») viser at ungarsk i høy grad står imot lån av ord fra andre språk. De fleste lån kommer fra slaviske språk og tyrkisk.

Ungarsk er lett å uttale, idet hver bokstav uttales selv når flere vokaler står sammen. Språket har derfor ikke diftonger. Tallet på språklyder og tallet på bokstaver i alfabetet er derfor like. Det som gjør språket svært vanskelig som fremmedspråk er tallet på kasus (18) og den store frekvensen av unntak fra grammatiske regler. Når det gjelder tempus (verbalbøyning i forhold til ytringsøyeblikket), er ungarsk relativt enkelt. Bruken av modus (verbalkategori som uttrykker meninger, følelser, ønsker eller påbud) er derimot stor, noe som gjør det enda vanskeligere for fremmedspråklige å forstå de mange nyansene i det ungarske språket.

Referanser

Eksterne lenker 
 Hungarian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).

Ugriske språk
Språk i Israel
Språk i Romania
Språk i Serbia
Språk i Slovakia
Språk i Slovenia
Språk i Ukraina
Språk i Ungarn
Språk i Østerrike
Den europeiske unions offisielle språk
Agglutinerende språk
Michel Friedman

Michel Friedman (født 25. februar 1956 i Paris) er en tysk advokat, konservativ politiker og TV-programleder. Han var viseformann for Zentralrat der Juden in Deutschland fra 2000 til 2003, og president for den europeiske jødiske kongressen fra 2001 til 2003.

Friedman stammer fra polsk-jiddische jøder. Etter annen verdenskrig levet familien i Frankrike. I 1965 flyttet de til Frankfurt am Main i Tyskland. Friedman engasjerte seg tidlig i politikk og deltok i demonstrasjoner mot Sovjetunionen. Etter et avbrutt medisinstudium begynte han på jusstudiet. Han tok den juridiske statseksamen i 1988, og ble i 1994 dr. jur. ved universitetet i Mainz.

Friedman ble medlem av CDU i 1983. I 1984 ble han styremedlem i det jødiske trossamfunnet i Frankfurt. Året etter ble han medlem av bystyret samme sted. I 1994 ble han innvalgt i partiledelsen i det hessiske CDU. På grunn av finansskandalene i det hessiske CDU meldte han seg ut og er siden 2000 medlem av det saarlandske CDU. Friedman var medlem av landsstyret i CDU, men trakk seg etter at han offentlig hadde angrepet kansler Helmut Kohl.

Ved siden av sin karrière som advokat og politiker er Friedman siden 1993 aktiv som TV-programleder. Fra 1998 til 2003 ledet han sendingen Vorsicht! Friedman på Hessischer Rundfunk.

I 2002 førte Friedman en offentlig strid med FDP-politikeren Jürgen Möllemann om Israel, Palestina og antisemittisme. Möllemann, som var president for det tysk-arabiske selskapet, anklaget Friedman for å støtte Ariel Sharons overgrep mot palestinerne, mens Friedman anklaget Möllemann for antisemittisme.

I juni 2003 ble det i en razzia hos Friedman funnet kokain, og det ble avdekket at han var involvert i menneskehandel og smugling av ukrainske jenter til prostitusjon i Europa.

Den 8. juli 2003 aksepterte Friedman en dom for kokainbesittelse svarende til en bot på 17 000 euro. Han trakk seg samtidig fra alle offentlige verv, og innrømmet i en offentlig erklæring å «ha gjort en feil» og bad offentligheten om «en ny sjanse».

16. juli 2004 giftet han seg med journalisten Bärbel Schäfer.

Referanser

Eksterne lenker 
 Möllemann, Friedman und Karsli, Texte zur Auseinandersetzung

CDU-politikere
Tyske journalister
Tyske jurister
Jødedom
Personer fra Paris
Fødsler i 1956
Mohács

Mohács er en ungarsk grenseby ved Donau.

To berømte slag har funnet sted i Mohács

 Slaget ved Mohács 1526 – osmanene beseirer ungarerne
 Slaget ved Mohács 1687 – Østerrike beseirer Det osmanske rike

Vennskapsbyer 
  Beli Manastir,Kroatia (1967)
  Bensheim, Tyskland (1987)
  Câmpia Turzii, Romania (1990)
  Wattrelos, Frankrike (1993)
  Siemianowice Śląskie, Polen (1999)
  Beykoz, Tyrkia (2008)
  Sveti Filip i Jakov, Kroatia (2014)

Bilder

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Ungarn
Byer ved Donau
Fredriksstad Blad

Fredriksstad Blad (stilisert som Fredriksſtad Blad) er en avis som blir utgitt i Fredrikstad i Østfold. Sjefredaktør er René Svendsen.

Fredriksstad Blad kom ut med sitt første nummer 3. januar 1889. Avisen ble gitt ut av et nydannet aksjeselskap, men regnes likevel som en viss fortsettelse av Ugeblad for Fredriksstad og Omegn som hadde kommet ut siden 1843. Frem til 1905 kom avisen tre ganger i uken. Deretter utkom den hver hverdag frem til september 1997. Fra da av er det også gitt ut en søndagsutgave. Siden februar 1991 har den vært en morgenavis. Den ble gitt ut i fullformat frem til juni 1986, deretter i tabloid. Det er i dag mediekonsernet Amedia (tidligere kalt seg A-pressen) som eier og driver avisen. Avisen er politisk nøytral.

Sammen med Demokraten
Under Andre verdenskrig kom Fredriksstad Blad ut som egen avis frem til 17. mai 1943, da ble den slått sammen med Folden (Demokraten) og utkom som Fredriksstad Blad og Folden frem til frigjøringen i 1945. Frem til begynnelsen av juni utkom Fredrikstad-avisene sammen under fellesnavnet Fredrikstad-Pressen.

Dagbladet Sarpen
I 1974 kjøpte avisen opp forlagsrettighetene til Dagbladet Sarpen og fra nyttår 1975 og frem til 1987 ble avisene utgitt i samproduksjon. Deretter ble Dagbladet Sarpen utskilt, og utkom med «Sarpen» som morgenavis frem til julaften 1991, da avisen ble nedlagt.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker
 Fredriksstad Blad
 Fredriksstad Blad på Twitter
 Fredriksstad Blad på Instagram

Aviser i Viken
Edda Media
Kultur i Fredrikstad
Aviser etablert i 1889
Aviser eid av Amedia
Smaalenenes Avis

Smaalenenes Avis er en norsk avis som blir utgitt i Askim i Østfold. Avisen er lokalavis for kommunene Indre Østfold, Marker og Skiptvet.

Avisen er et resultat av fusjonen mellom Øvre Smaalenene og Indre Smaalenenes Avis 3. februar 2003. Østfold-Posten ble slått sammen med Øvre Smaalenene i 1990.

Utgivelsesfrekvensen er seks ganger ukentlig. Eier av avisen er Amedia og den inngår i mediehuset Østfold/Follo.

Redaktører
Ansvarlig redaktør for Smaalenenes Avis er per i dag (2019) Jarle Bentzen. Nyhetsredaktør er Anne Sterri Harestad.

Se også:
Liste over redaktører for Øvre Smaalenene for perioden 1902 til 1996.
Liste over redaktører for Indre Smaalenenes Avis for perioden 1899 til 1996.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker
 Smaalenenes Avis

Aviser i Viken
Kultur i Indre Østfold
Aviser etablert i 2003
Aviser eid av Amedia
2003 i Norge
Rakkestad Avis

Rakkestad Avis er en avis som blir utgitt i Rakkestad i Østfold. Rakkestad Avis ( www.r-a.no ) oppdateres hver dag. Avisen kom ut tre ganger i uka: mandag, onsdag og fredag, men gikk fra torsdag 15. februar 2018 over til én papiravis i uka, hver torsdag, og den digitale avisen RA3 tre dager i uka. Rakkestad Avis er den eneste avisen i sitt område, med en husstandsdekning på 80 prosent. Ansvarlig redaktør og daglig leder er Elin Marie Rud. Avisen er en del av Amedia.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
 2006: 2 546
 2007: 2 568
 2008: 2 664
 2009: 2 662
 2010: 2 676
 2011: 2 654
 2012: 2 615
 2013: 2 515
 2014: 2 416
 2015: 2 303
 2016: 2 349
 2017: 2 380

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Rakkestad Avis

Aviser i Viken
Kultur i Rakkestad
Aviser etablert i 1900
Aviser eid av Amedia
1900 i Norge
Sarpsborg Arbeiderblad

Sarpsborg Arbeiderblad er en avis som blir utgitt i Sarpsborg i Østfold.

Ansvarlig redaktør er Bernt Lyngstad.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker
 Sarpsborg Arbeiderblads nettside

Aviser i Viken
Kultur i Sarpsborg
Aviser etablert i 1929
Aviser eid av Amedia
Indre Akershus Blad

Indre Akershus Blad er en avis som dekker distriktet Indre Akershus, definert som bygdene Aurskog, Høland, Sørum, Fet og Rømskog i dagens kommuner Aurskog-Høland og Lillestrøm; alle lå fra middelalderen til 1919 i Akershus len og Akershus stiftamt, selv om Rømskog i moderne tid lå helt nord i Østfold. Redaksjonslokalet ligger i Bjørkeveien 4 på Bjørkelangen. Ansvarlig redaktør og disponent er Arne Henrik Vestreng. «Indre» – som avisen kalles på folkemunne – ble første gang utgitt i 1908. Indre Akershus Blad er en del av Mediehuset Romerike, som blant annet også omfatter avisen Romerikes Blad og tidligere også TV-stasjonen TVRomerike. Mediehuset Romerike er igjen en del av mediekonsernet Amedia.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Indre Akershus Blad

Aviser i Viken
Aviser etablert i 1908
Aviser eid av Amedia
Varingen

Varingen er en avis som kommer ut i Nittedal i Akershus. Den er en lokalavis for Nittedal og Hakadal, og utkommer onsdager og fredager. Generalforsamlingen i Varingen AS godkjente 21. juni 2017 enstemmig avtale om salg av lokalavisen til Amedia, med overtagelse i begynnelsen av juli 2017. Avisen ble startet i 1946, og 49 lokale lag og foreninger har vært aksjonærer i selskapet.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 
2006: 5 853 
2007: 5 949
2008: 6 020 
2009: 6 014 
2010: 5 966
2011: 5 863
2012: 5 780
2013: 5 598
2014: 5 635
2015: 5 383
2016: 5 230
2017: 4 937

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker
 Varingen

Aviser i Viken
Kultur i Nittedal
Aviser etablert i 1946
Aviser eid av Amedia
Aberystwyth

Aberystwyth (eng. uttale [æbəˈrɪstwɪθ], walisisk uttale [abɛrˈəstʊɨθ] dvs. betoning av første y) er en historisk markeds- og havneby i Ceredigion i Wales, Storbritannia. Den har ca. 13 000 innbyggere (2011). Navnet betyr «Ystwyths munning». Byen ligger nær stedet hvor elvene Ystwyth og Rheidol renner sammen, omkring midt i Cardiganbukten og munner ut i havet. Aberystwyth forkortes som regel til "Aber" på folkemunne.

I Aberystwyth ligger Aberystwyth University, College of Librarianship Wales og Welsh Agricultural College med tilsammen omkring  studenter. Studentene setter i dag et sterkt preg på byen. Aberystwyth University er særlig kjent for det velrenomerte Fakultet for Internasjonal Politikk, grunnlagt i 1919, og dermed det første av sin type i verden. Fakultetet har trukket til seg en rekke kjente navn innenfor internasjonale studier, deriblant E. H. Carr, Leopold Kohr, Andrew Linklater, Ken Booth, Steve Smith and Michael Cox.

Aberystwyth var vertskap for den nasjonale Eisteddfod i 1865, 1916, 1952 og 1992.

I Aberystwyth ligger også det walisiske nasjonalbiblioteket (National Library of Wales, Llyfrgell Genedlaethol Cymru).

Historie

I 1109 ble det bygget en normannisk festning på høyden som nå heter Castle Hill, og det er dette som utgjør starten på byens historie. Festningen ble ødelagt av waliserne, og i 1277 bygde Edvard I av England Aberystwyth Castle. Fra 1404 til 1408 hadde Owain Glyndwr kontroll over slottet, men han måtte til slutt overgi det til prins Harry.

Kort tid etter dette fikk byen sitt charter, og het da Ville de Lampadarn, etter de gamle walisiske navnet Llanbadarn Gaerog, «det befestede Llanbadarn». Den kalles det samme i et charter fra Henrik VIII, men under Elisabeth I hadde den navnet Aberystwyth.

I 1647, under den engelske borgerkrigen, raserte parlamentarianerne slottet, slik at det nå er lite igjen av det bortsett fra ruiner av tre tårn.

Referanser

Eksterne lenker 
 Aberystwyth Guide
 Aberystwyth.com

Byer i Ceredigion
Gjengangeren

Gjengangeren er en avis som kommer ut i Horten i Vestfold. Boktrykker Iens Steenberg etablerte Hortens Avis, lokalbladet som ble Gjengangeren fra  årsskiftet 1851/52. Gjengangeren er Vestfolds eldste avis. Fra 17. april 2018 reduserte Gjengangeren antall ukentlige utgivelser fra seks til fire idet tirsdags- og lørdagsavisen ble kuttet ut og det digitale tilbudet styrket.

Historie 

Lista viser viktige år i avisas historie.
 1851 Iens Steenberg får i juni Borre kommunestyres samtykke til å starte utgivelsen av Hortens Blad. Første utgave blir gitt ut 20. juli 1851.
 1852 Fra 1. januar det året heter avisen Gjengangeren med undertittel «Blad for Horten, Borre, Åsgårdstrand og Våle»
 1859 Steenbergs gård brenner
 1878 Steenbergs gård brenner for 2. gang.
 1881 Steenbergs gård brenner for 3. gang. Han bygger avishuset opp igjen som ved de to foregående brannene.
 1884 Iens Steenberg dør 31. desember.
 1900 Avisen går over til å bli aksjeselskap
 1915 Avisen flytter til Storgata 19.
 1924 Avisen blir morgenavis.
 1930 Avisen flytter til C. Andersensgate 1.
 1971 Avisen trykker sitt første fargebilde. Bildet er fra 17. mai-feiringen dette året.
 1979 Avisen flytter inn i et nytt avishus i Vestre Braarudgate.
 1988 Avisen blir en del av Orkla-konsernet, og får også sin første kvinnelige redaktør når Marit Haukom blir ansatt.
 1989 Avisens eget trykkeri legges ned, og trykkingen overføres til Tønsbergs Blad. Antall medarbeidere kuttes fra 56 til 20 som følge av dette.
 1992 Avisen kommer ut i tabloidformat for første gang 10. juni 1992.
 1994 Avisen flytter igjen. Denne gangen til Storgata 38.
 2006 Hele Orkla Media blir kjøpt opp av britiske Mecom Plc., frontet av David Montgomery. Den norske delen av Orkla Media får navnet Edda Media.
 2007 Selskapet Gjengangeren AS er historie. Tre avis-selskaper i Vestfold fusjoneres, men består videre som selvstendige enheter med samme lokaler, produkter, stab og ledelse. Det nye selskapet heter Edda Vestfold AS, og erstatter AS Gjengangeren, Tønsbergs Blad AS og Sandefjords Blad AS. De tre avishusene er likestilte enheter i det nye aksjeselskapet.

Redaktører

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Avisens nettsted

Aviser i Vestfold og Telemark
Kultur i Horten
Aviser etablert i 1851
Edda Media
1851 i Norge
Aviser eid av Amedia
Jarlsberg Avis

Jarlsberg er ei avis som blir utgitt tre ganger i uka i Holmestrand i Vestfold. 

Jarlsberg kommer ut hver tirsdag, torsdag og lørdag og dekker først og fremst lokalnyheter fra Holmestrand og Hof kommuner, sport og kultur. Lokalavisa har en husstandsdekning på vel 58 prosent i Holmestrand kommune. Avisa er en del av mediekonsernet Amedia. Avisa trykkes i Larvik. Daglig leder og ansvarlig redaktør er Pål Nordby.

Historie 
Jarlsberg ble opprinnelig etablert i 1843. 

Avisen gikk konkurs i 1981, men ble overtatt av Drammens Tidende. Dette selskapet drev avisen frem til 1983 da den ble nedlagt.

I årene som fulgte var det en rekke aktører som forsøkte seg med lokalaviser i Holmestrand før det ble blåst nytt liv i Jarlsberg i 1991.

Siden 2001 har avisa også kommet ut med en egen nettutgave.

Opplag 
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 
 2006: 3 647
 2007: 3 747
 2008: 3 830
 2009: 3 875
 2010: 3 916
 2011: 3 979
 2012: 3 963
 2013: 3 982
 2014: 3 881
 2015: 3 791
 2016: 3 864
 2017: 3 752

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 Jarlsberg

Aviser i Vestfold og Telemark
Kultur i Holmestrand
Aviser etablert i 1843
Aviser eid av Amedia
Lokalavisen Øyene

Lokalavisen Øyene er en lokalavis som kommer ut én gang i uken i Færder kommune i Vestfold. Øyene ble kåret til Årets lokalavis i 2006 og 2007.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
 2006: 4 087
 2007: 4 295
 2008: 4 404
 2009: 4 326
 2010: 4 311
 2011: 4 277
 2012: 4 011
 2013: 3 802
 2014: 3 623
 2015: 3 570
 2016: 3 642
 2017: 3 601

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Øyene på nett
 Øyene i Medieregisteret 

Kultur i Færder
Aviser i Vestfold og Telemark
Aviser etablert i 1999
Aviser eid av Amedia
Sande Avis

Sande Avis er en avis som kommer ut i Sande i Holmestrand kommune i Vestfold og Telemark.

Avisens historie går tilbake til 1981, men det var først i 1993 den ble en uke- og abonnentsavis. I 1999 ble Sande Avis kjøpt av Drammens Tidende og Buskeruds Blad AS, og avisen ble dermed tilført flere ressurser. Eierne tar seg av all abonnementsbehandling.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 
 2006: 2 342
 2007: 2 308
 2008: 2 220
 2009: 2 217
 2010: 2 246
 2011: 2 212
 2012: 2 281
 2013: 2 346
 2014: 2 252
 2015: 2 127
 2016: 2 289
 2017: 2 358

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Sande Avis

Aviser i Vestfold og Telemark
Kultur i Holmestrand
Aviser etablert i 1981
Edda Media
Svelviksposten

Svelviksposten er en ukesavis som kommer ut i Svelvik i Drammen kommune, fram til 1/1-2020 Svelvik kommune i Vestfold fylke.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 
 2006: 2 651
 2007: 2 554
 2008: 2 518
 2009: 2 525
 2010: 2 515
 2011: 2 392
 2012: 2 348
 2013: 2 309
 2014: 2 250
 2015: 2 090
 2016: 2 127
 2017: 2 112

Referanser
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Svelviksposten

Aviser i Viken
Kultur i Drammen
Aviser etablert i 1983
Edda Media
Aviser eid av Amedia
Nettaviser i Viken
Klepp stasjon

Klepp stasjon er en jernbanestasjon på Jærbanen i Rogaland fylke. Klepp stasjon er òg navnet på stedet som ligger i området rundt stasjonen. Klepp stasjon ligger 3 kilometer øst for Kleppe, som er administrasjonssenter i Klepp kommune på Jæren. 

Klepp stasjon ligger 24,84 kilometer fra Stavanger på Sørlandsbanen sine kilometer 573,94. Det har vært jernbanestasjon på Klepp stasjon siden åpningen av Jærbanen i 1878.

Eksterne lenker 

Jernbanestasjoner på Jærbanen
Samferdsel i Klepp
Jernbanestasjoner åpnet i 1878 i Norge