alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Aslaug Vaa

Aslaug Vaa (født 25. august 1889 i Telemark, død 28. november 1965 i Oslo) var en norsk forfatter. Hun var storesøster til billedhoggeren og maleren Dyre Vaa, gift med psykologen og filologen Ola Raknes, mor til billedhoggeren Anne Raknes og lyrikeren Magli Elster og mormor til Jon Elster. Hun var tremenning til Eivind Groven og Tarjei Vesaas.

Aslaug Vaa ble født på fjellgården Nystog i Rauland. Da hun var fire år gammel flyttet familien til Kviteseid der hun ble boende fram til studietiden. Hun studerte fransk litteratur og kunsthistorie ved universitet i Paris og teaterhistorie ved Universitetet i Berlin. Deretter arbeidet hun en tid som lærer og journalist. Hun debuterte som lyriker i 1934, 45 år gammel. Den første diktsamlingen het Nord i leite. Hun skrev også skuespill. 

Hun fikk Statens kunstnerlønn fra 1955. Hennes dikt ble ofte fremført i Ønskediktet på NRK, særlig So rodde dei fjordan. I 1963 ble hun den første som mottok Ønskediktprisen.

Vaa var blant forfatterne som meldte seg ut av Den norske Forfatterforening, for å slutte seg til Forfatterforeningen av 1952, i protest mot samnorskpolitikken.

Skinnvengbrev var det første av hennes dikt som ble tonesatt. Komponisten var Harald Lie. Siden er Skinnvengbrev og flere av hennes øvrige dikt tonesatt av Geirr Tveitt. Skuespilleren og sangeren Tone Ringen har også laget melodi til flere av Aslaug Vaas dikt. I 2001 tonesatte og fremførte Odd Nordstoga og Øyonn Groven Myhren bestillingsverket Nivelkinn, basert på Aslaug Vaas diktsyklus av samme navn fra Nord i leite på Telemarksfestivalen. Oppføringen ble tatt opp og utgitt på plate, og vant Spellemannprisen 2002 i klassen for Folkemusikk.

Bibliografi 
 1934 Nord i leite, lyrikksamling
 1935 Skuggen og strendan, lyrikksamling
 1936 Villarkonn, lyrikksamling
 1938 Steinguden, skuespill
 1939 På vegakanten, lyrikksamling
 1947 Fotefár, lyrikksamling
 1947 Tjugendagen, skuespill
 1954 Skjenkarsveinens visur, lyrikksamling
 1963 Bustader, lyrikksamling
 1964 Dikt i utval, lyrikksamling
 1965 Honningfuglen og leoparden, skuespill
 1966 Munkeklokka, skuespill
 1989 Dikt i samling  
 1999 Og ordet var..., etterlatte dikt

Referanser

Kilder 
 Dagbladets forfatterside
 Om Nivelkinn på Odd Nordstogas hjemmeside

Bok om Aslaug Vaa

Eksterne lenker 
 
  Opptak av intervju med Aslaug Vaa
  Digitaliserte bøker av Aslaug Vaa hos Nasjonalbiblioteket.
  Frå Telemark til Wisconsin – Om å omsette ord om kjærleik 130-årsjubileum for Aslaug Vaa (1889 – 1965) - Artikkel av Kari Anne Bye NTNU Universitetsbiblioteket

Norske lyrikere
Norske dramatikere
Nynorskforfattere
Personer fra Vinje kommune
Utropia

Utropia var en studentavis for studenter ved Universitetet i Tromsø. Avisa startet opp i 1975 og ble utgitt hver fjortende dag gjennom undervisningsåret i et opplag på 5000 og utkom frem til 2016. Avisa var gratis og ble finansiert gjennom semesteravgifta fra studentene og annonser. Avisa var politisk uavhengig, og journalistisk profil ble bestemt av redaksjonen. 

Avisa var oppdelt i en nyhetsdel og en kulturdel, samt en hendelseskalender som opprinnelig het «mens vi venter på Polarinstituttet». Etter at Polarinstituttet ble flyttet nord for polarsirkelen, ble kalendertittelen endret til «mens vi venter på Nord-Norgebanen».

Historie 
Avisa ble opprinnelig startet i 1975. Den var ikke formelt organisert og kom ut uregelmessig. Avisa var da kommunistisk, noe som kom til å vare til ca. 1980. Avisa ble ledet av en redaksjon som tok alle avgjørelser gjennom allmøter. Svært mye av spalteplassen ble i de første årene viet til reportasjer om streiker og 1. mai-tog. På begynnelsen av 1980-tallet fikk upolitisk stoff som musikkanmeldelser og artikler om studentvelferd en større del av spalteplassen. Hvert eneste år gjennom 30 år gikk redaksjonen ut i spaltene og karakteriserte statsbudsjettets studiefinansiering som «en katastrofe». 

Første redaktør var Tage-Stabell Kulø (senere informatikkamanuensis). Aktiviteten steg gradvis fra 1982 til et foreløpig høydepunkt ca. 1994 da redaksjonen talte nesten 50 medlemmer. På tidlig 90-tall begynte avisa å få sitt nåværende sidetall på 28-36 sider.

Avisdesken holdt i årenes løp til i forskjellige bygninger på Universitetet. De fleste årene ble de fleste av redaksjonsmedlemmene rekruttert blant studenter som studerte samfunnsvitenskap og humaniora.

De siste årene ble en gradvis større andel av artiklene skrevet på engelsk, og stadig flere saker var rettet mot utvekslingsstudenter.

Avisa ble lagt ned i desember 2016 etter at avisen hadde slitt med stort underskudd og fikk redusert økonomisk støtte fra Studentparlamentet. Senere ble avisa startet opp igjen med ny organisering og kun som nettavis, da hetende Midnattsolposten. Avisen og studentforeningen som helhet ble lagt ned i mai 2020.

Avisa ble lagt ned i desember 2016, før den gjenoppstod på nytt som en nettavis med navnet Midnattsolposten. Etter tre års drift meldte Midnattsolposten i en pressemelding 6. mars 2020 at avisen skulle legges ned på nytt. Begrunnelsen som ble gitt i 2020 var at avisen ble lagt ned på grunn av manglende rekruttering til styret.

Redaktører
 2016 Lene Oline Sedolfsen
 2015 Mats Johansen Beldo
 2014 Ida Elise Strøm
 2013 Barbara Lezs
 2012 Barbara Lesz
 2011 Tarjei Knudsen Tvedten
 2010 Frithjof Eide Fjeldstad
 2009 Caroline Lang
 2008 Helene Skjeggestad
 2007 Tale Severina Halsør
 2006 Clemet Askheim
 2005 Askild Gjerstad
 2004 Maja Sojtaric
 2003 Eirik Linaker Berglund
 2002 Audun Rundberg
 2001 Trine Andreassen
 2000 Vegar Andreassen
 1999 Andreas Høy Knudsen
 1998 Per Steinar Moen
 1997 Martin Tjernsland

Referanser

Eksterne lenker 
 ubdigital.uit.no Utropia skannet avisarkiv
 Utropia
 Midnattsolposten

Norske studentaviser
Kultur i Tromsø
Universitetet i Tromsø
Aviser etablert i 1975
Ken Hensley

Kenneth William David «Ken» Hensley (født 24. august 1945 i London, død 4. november 2020 i Spania) var en britisk sanger, gitarist, keyboardspiller og låtskriver. Han var best kjent fra sin tid som keyboardist i Uriah Heep (1970–1980). Det var Hensley som la grunnlaget for de fleste av Uriah Heeps hits på 1970-tallet, blant annet «Lady In Black», «July Morning», «The Wizard» og «Sunrise». Han var aktiv frem til sin død og var bosatt i Alicante i Spania.

Biografi 
Etter å ha lært å spille gitar som tolvåring deltok Hensley i flere mindre band. I 1965 dannet han bandet The Gods sammen med gitarist Mick Taylor, som senere ble medlem av The Rolling Stones. Senere medlemmer av The Gods var Greg Lake (senere King Crimson og Emerson, Lake & Palmer), John Glascock (senere Jethro Tull), Joe Konas, samt Paul Newton og Lee Kerslake som begge senere ble med i Uriah Heep. Bandet spilte inn tre studioalbum, derav et under pseudonymet Head Machine. Newton forlot The Gods i 1967 for å bli med i bandet Spice, som senere endret navn til Uriah Heep. Etter at The Gods ble oppløst i 1969 ble Hensley med i bandet Toe Fat. Sammen spilte de inn ett album før han forlot bandet for Uriah Heep.

Uriah Heep 

Hensley ble med i Uriah Heep i februar 1970 og sammen spilte de inn 13 studioalbum og et konsertalbum. Han spilte også inn to soloalbum i den tiden. Han forlot bandet i 1980 på grunn av retningen bandet hadde tatt musikalsk.

Konserter i Norge 
Hensley hadde blant annet konsert i Oslo Spektrum i 2004. Han deltok på «Summer Party» i Fredrikstad og høsten 2006 spilte han på Vinjerock som ble arrangert på Eidsbugarden i Jotunheimen.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  Offisiell hjemmeside for Uriah Heep før 1986 
   Offisiell hjemmeside for Uriah Heep

Engelske sangere
Engelske gitarister
Engelske keyboardister
Engelske låtskrivere
Personer fra London
Ludwig von Mises

Ludwig Heinrich Edler von Mises (1881–1973) var en østerrikskfødt amerikansk økonom som var en av de viktigste representanter for «den østerrikske skolen» innenfor samfunnsøkonomi.

Mises ble født i Lemberg I Østerrike (nå Lviv i Ukraina). Familien flyttet til Wien da han fremdeles var ganske liten, og han studerte ved Universität Wien, hvor han siden ble professor. Hans økonomiske verker var et forsvar av den subjektive tradisjonen av den østerrikske skolen i fotsporene av Carl Menger. Hans arbeid innen politikk og økonomisk politikk var for liberalismen og et forsvar for det frie marked, og samtidig et angrep på både sosialisme, nasjonalsosialisme, fascisme og kommunisme. 

Hans mest kjente og viktigste kritikk av statlig sentralstyrt økonomi var i debatten om sosialistisk kalkulasjon i 1920-årene hvor han holdt posisjonen at en sentral-planleggende økonomi ikke kan planlegge en økonomi og allokere ressurser til den korrekte bruken. Videre produserte han et annet verk som var både en sosiologisk og økonomisk analyse av et sosialistisk samfunn i Socialism – An Economic and Sociological Analysis.

Hans banebrytende arbeid var også innen den østerrikske konjunktursyklusteorien, basert på tidligere arbeid av klassiske økonomer demonstrerte han hvorfor den klassiske innsikten om at en utvidelse av bankkreditt førte til en kredittsyklus som manifesterte seg i en midlertidig oppgang i økonomisk aktivitet, men deretter en sterk nedgang i etterkant. Hans arbeid innen penger, kreditt-sykluser sto da i kontrast til Irving Fisher, John Maynard Keynes og senere Milton Friedman hvor han forsvarte varebasert-penger som gull imot deres forslag om en statlig papir-penge standard utstedet av en sentralbank for å produsere penger med stabil verdi i forhold til konsumprisindeksen, et konsept han kritiserte sterkt.

Han flyttet fra Østerrike til Sveits i 1934 hvor han ble professor ved IHEID. Der ble han også gift. I 1940 valgte paret å emigrere til USA. Valget ble tatt på bakgrunn av hans jødiske bakgrunn og tysk fremmarsj i Europa.

Han var stefar til Gitta Sereny.

Viktige verker 
 Theorie des Geldes und der Umlaufmittel (1912)
 Die Gemeinwirtschaft (1922)
 Grundprobleme der Nationalökonomie (1933)
 Human action (1949) (egentlig en utbygget versjon av Nationalökonomie (1940))
 Socialism – An Economic and Sociological Analysis (1936) (engelsk oversettelse fra Die Gemeinwirtschaft: Untersuchungen über den Sozialismus)

Referanser

Eksterne lenker 

 Ludwig von Mises: en biografisk skisse
 Ludwig von Mises 1881-1973
 Ausführliche Informationen über Leben und Werk von L. v. Mises
 Website über die Österreichische Schule der Nationalökonomie
 Das Ludwig von Mises-Institut in den USA mit unzähligen Onlineausgaben seiner Werke (engl.)
 Ludwig von Mises instituttet i Norge

Personer fra Lviv
Mises, Ludwig von
Samfunnsøkonomer
Østerrikske professorer
Sakprosaforfattere
Migranter til USA
André Oktay Dahl

André Oktay Dahl (født 7. juli 1975 i Lørenskog) er en norsk jurist, organisasjonsmann og politiker. Han var stortingsrepresentant for Akershus fra 2001 til 2013. Han representerte Høyre.

Liv og virke 
Han vokste opp i Rælingen og Skedsmo som sønn av regnskapsfører Harald Bredde (1942–) og revisor Ingrid Dahl Bredde (1953–). Han har en biologisk far fra Tyrkia som døde i 1990. Da han reiste til Tyrkia i 2004 for å oppsøke farsslekten, tok han også sitt tyrkiske mellomnavn Oktay.

Han var en dyktig klarinettist som ung, og etter videregående skole avtjente han verneplikten i HMKG Musikkorps. Han studerte deretter jus ved Universitetet i Oslo, hvor han tok juridisk embedseksamen i 2002.

Mens han gikk videregående skole, var han også formann i Rælingen Unge Høyre. Han var formann i Akershus Unge Høyre fra 1997 til 1998. Dahl var medlem av Rælingen kommunestyre fra 1995 til 1999, medlem av Akershus fylkesting fra 1999 til 2006 og leder i Akershus Høyre fra 2008 til 2012.

Dahl ble stortingsrepresentant for Akershus i 2001, da han rykket inn som vararepresentant for utenriksminister Jan Petersen. Han hadde hovedvekten av sitt virke i Stortingets justiskomité. Han var også medlem av Stortingets 22. juli-komité. Dahl søkte ikke gjenvalg til Stortinget i 2013.

Dahl har vært særlig vært opptatt av overgrep mot kvinner, barn og homofile. Han ble selv utsatt for et seksuelt overgrep som 14-åring. For sitt arbeid knyttet til seksuelle overgrep mot gutter og menn, ble han tildelt DIXI-prisen i 2008. Under Skeive dager i 2009 ble han kåret til Årets æreshomo. Han er nestleder i likestillingssenteret Reform. 

Etter tiden på Stortinget har Dahl arbeidet i PR-byrået Gambit Hill+Knowlton og i arbeidstakerorganisasjonen Unio. I 2021 ble han advokatfullmektig i Advokatfirmaet Elden, og i 2022 politisk seniorrådgiver i Norges Juristforbund.

Han er gift med billedkunstner David Kolstad.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Stortingsrepresentanter fra Høyre
Stortingsrepresentanter for Akershus
Stortingsrepresentanter 2009–2013
Stortingsrepresentanter 2005–2009
Stortingsrepresentanter 2001–2005
Høyre-politikere i Akershus
Lokalpolitikere i Rælingen
Tillitsvalgte i Unge Høyre
Norske jurister
Norske aktivister
Forkjempere for homofiles rettigheter
Vinnere av Årets æreshomo
Nordmenn av tyrkisk opphav
Personer fra Lørenskog kommune
Petter Schjerven

Petter Wilhelm Blichfeldt Schjerven (født 20. oktober 1967) er en norsk programleder, kjent fra Typisk norsk på NRK1. Schjerven har tidligere jobbet blant annet som programleder og manusforfatter for Midt i smørøyet og produsent for radioprogrammet Holger Nielsens metode på NRK P3. I 2005 fikk han Seerprisen og ble kåret til beste mannlige programleder under Gullruten 2005.

I 2008–2009 var han programleder for Tingenes Tilstand, før dette ledet han programserien Eva og Adam. Han har siden 2013 ledet programmet Typisk deg på TVNorge.

Han er cand.mag. med psykologi, norsk, medievitenskap og filosofi i fagkretsen.

Han er storebror til skuespilleren Erik A. Schjerven og fjernsynsprodusenten/fotografen Paal Ritter Schjerven.
Schjerven startet sin underholdningskarriere som skuespiller på Nordstrandrevyen i årene 1984–1986 og var samtidig revysjef i 1985–1986.

Schjerven vant sesong 13. av 71° nord – Norges tøffeste kjendis i 2021.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Programledere for NRK
Vinnere av Gullruten for beste programleder
TV-prisen
Norske manusforfattere
Norske produsenter
71° nord-deltakere
Gåte

For musikkgruppa Gåte, se Gåte (band)
 
En gåte er et spørsmål med et svar som er ukjent eller vanskelig å finne. Gåter kan være dype filosofiske spørsmål, mysterier en forsøker å løse i vitenskapen, eller en form for underholdning. Det er en prøve på skarpsindighet; å finne svaret på spørsmål som bevisst er uklart formulert. Aristoteles anså metaforen som gåtens opphav,  for alle metaforer rommer et gåtefullt element ved å uttrykke noe for å lede tanken mot selve tingen, men på tilslørt vis. 

Ordet «gåte» kom til heder og verdighet igjen under purismen. «Gåte» avløste det omstendelige «mørk Tale fremsat for at opløses» som det het i dansk skriftspråk. Som lånord i dansk er det endret til «gåde».

Gåtetyper
Det opptrer en rekke forskjellige gåtetyper i folkediktning. De egentlige eller ekte gåtene har vært de vanligste. Det er gåter som er omskrivninger av gjenstander og forhold der en bruker sammenlikninger og besjeling, slik at gjenstandene gir seg ut for å være noe annet enn de egentlig er. De kan være vanskelig å løse hvis en ikke kjenner det gamle bondesamfunnet godt. Andre gåter er nemningsgåter, bygd på omskrivende benevnelser, halsløsingsgåter, som inngår i fortellinger om folk som har reddet livet ved å komme med gåter som er umulige å gjette, læregåter (skolemesterspørsmål), problemgåter, skjemtegåter og flere. Nyere gåter kan være formet som vitser. Svaret på disse er ikke logisk, men er overraskende, absurd, eller danner et ordspill.

Gåter kan også betegne andre oppgaver man skal gjette og finne svaret på, for eksempel rebuser og bokstav- og stavelsesgåter, blant annet karader, anagrammer, logogriffer og annet underholdende hodebry.

Historikk og utbredelse
Gåter har spilt en rolle i mytologien, for eksempel måtte Ødipus besvare en gåte da han møtte sfinksen, og Odin lurte mange fiender med gåtene sine. 

Man finner gåter i litteraturen, for eksempel som en svært viktig del i av J.R.R. Tolkiens Hobbiten. Det finnes gåter fra norrøn tid og nyere gåter på rim, blant annet fra norsk folkediktning.

Eksempler
Klassisk eksempel på en gåte fra 1800-tallet:
I rosenlunden blev jeg funden, 
der min moder tabte mig. 
Av kjød og blod er hun oprunden, 
det er ikke jeg. 
Høie herrer har mig båret, 
skarpe kniver har mig skåret. 
Mange har jeg frælst fra nøden, 
mange har jeg dømt til døden. 
HVEM ER JEG ?
Løsningen

Sfinksens gåte:
Hvilket dyr er det som: 
Går på fire ben om morgenen. 
Går på to ben om ettermiddagen, 
og går på tre ben om kvelden? 
Løsningen

Gåten som djevelen ikke klarte å løse:
Hva er høyere enn det høyeste?
Hva er lavere enn det laveste?
Hva er større enn Gud,
og hva er verre enn djevelen?
Den døde spiser det,
men den levende kan ikke.
Løsningen

Referanser

Se også
Halsløsningsgåte
Kryptomorf gåte
Paradoks
Rebus
Vits

Eksterne lenker
Det finnes en mengde nettsteder med forskjellige gåter og vitser, og også flere med hodebry, rebuser og ordtak.
 Humoristen.no - gåter
 Innsendte gåter
 Gåter.no – Samling av gåter i forskjellige kategorier
 Gåte.no – Gåter og vitser  mange kategorier
 Gåte; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

Underholdning
Litterære sjangre
Humor
Thorstein Treholt

Thorstein Treholt (født 13. april 1911 i Skoger i Vestfold, død 17. mars 1993) var en norsk politiker (Ap), som var formann for Stortingets landbrukskomité på 1960-tallet og landbruksminister i to perioder på 1970-tallet. Etter karrieren i rikspolitikken var han fylkesmann i Oppland.

Liv og virke

Bakgrunn, utdannelse
Thorstein Treholt kom fra enkle kår, og var sønn av småbruker Ole Thorsteinsen (1873–1917) og Sigrid Olsen (1875–1920). Han var gift 1939 med Olga Lyngstad (1913-1976) fra Øystre Slidre. Han tok handelsskole og gikk på Vestfold landbruksskole (1928–1930) og Statens småbrukslærerskole (1933–1934).

Yrkeskarriere
Fra 1939 var han småbruker i Brandbu, og hadde samtidig forskjellige stillinger i landbruksforvaltningen blant annet som herredsagronom i Brandbu (1939-1947) og reiseinspektør i Driftskredittkassen for landbruket (1948-1949). Han begynte som småbrukslærer ved Valdres landbruksskole i 1945 og var rektor ved skolen fra 1950 til 1960.

Politisk karriere 
Thorstein Treholt var statssekretær i Landbruksdepartementet fra 1954 til 1957, stortingsrepresentant fra Oppland fra 1958 til 1977 og dessuten formann for Stortingets landbrukskomité fra 1961 til 1965. Han var landbruksminister fra 1971 til 1972 og igjen fra 1973 til 1976. 

Treholt var medlem av Nord-Aurdal herredstyre 1952-1955, Brandbu kommunestyre 1960-61 og Gran kommunestyre 1962-1967. Han var fylkesmann i Oppland fra 1976 til 1981. Treholt hadde flere tillitsverv innenfor landbruket blant annet som formann i styret for Statens landbruksbank (fra 1965).

I 1981 ble han utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden.

Thorstein Treholt har blitt beskrevet som en «traust sosialdemokrat av den moderate sorten», og var tilhenger av norsk medlemskap i NATO og EF.

Han var far til spiondømte Arne Treholt. Thorstein Treholt levde lenge nok til å oppleve at sønnen ble løslatt fra fengsel.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske landbruksministre
Ap-statsråder
Statsråder i Regjeringen Bratteli I
Statsråder i Regjeringen Bratteli II
Fylkesmenn i Oppland
Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter for Oppland
Stortingsrepresentanter 1958–1961
Stortingsrepresentanter 1961–1965
Stortingsrepresentanter 1965–1969
Stortingsrepresentanter 1969–1973
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Statssekretærer fra Ap
Lokalpolitikere i Nord-Aurdal
Lokalpolitikere i Brandbu
Lokalpolitikere i Gran
Ap-politikere i Oppland
Personer fra Drammen kommune
Personer fra Gran kommune
St. Olavs Orden
Studentsamskipnaden i Gjøvik, Ålesund og Trondheim

Studentsamskipnaden i Gjøvik, Ålesund og Trondheim (Sit) er en av Norges studentsamskipnader. Virksomheten er bestemt gjennom lov om studentsamskipnader. Sit eier og driver blant annet studentboliger, barnehageplasser, kantiner, trenings- og idrettssentre, bokhandel, helsestasjon, og andre servicefunksjoner for studentene.

Administrerende direktør er Audhild Kvam. 

Studentsamskipnaden i Trondheim (Sit) ble stiftet i 1948 og omfatter mer enn 45.400 studenter ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (42.000 studenter), Dronning Mauds Minne Høgskole (1400 studenter), Folkeuniversitetet Trondheim, BI Trondheim (2000 studenter) og Norges Kreative Høyskole.

Studentbyer
Studentbyene tilknyttet Sit i Trondheim er:
 Moholt studentby
 Berg studentby
 Lerkendal studentby
 Steinan studentby
 Frode Rinnans Veg studentby
 Karienlunds studentby
 Teknobyen studentby
 Nedre Singsakerslette studentby
 + flere mindre studentbyer og bygårder

Studentvalgte i styret 

2022–2023: Jørgen Sunnvoll (styreleder), Monja Lien Jakobsen (nestleder), Karen Mjør, Kenneth Klungland Stange
2021–2022: Sofie Carlsen Bergstrøm (styreleder), Jørgen Sunnvoll (nestleder), Marius Clem, Karen Mjør
2020–2021: Sofie Carlsen Bergstrøm (styreleder), Thomas Krogstad Eriksen (nestleder), Marius Clem, Sigrid Bergseng Lakså
2019–2020: Sunniva Bøstrand (styreleder), Thomas Krogstad Eriksen (nestleder), Lars Furu Kjelsaas, Sigrid Bergseng Lakså
2018–2019: Nicholas Christiansen (styreleder), Sunniva Bøstrand (nestleder), Magnus Bjerke, Lars Furu Kjelsaas
2017–2018: Ellen Helstad (styreleder), Nicholas Christiansen (nestleder), Elise Landsem, Magnus Bjerke
2016–2017: Kaja Istad (styreleder), ?, ?, ? 
2015–2016: Knut Jørgen Vie (styreleder), Vegard Elde Vefring, Kaja Istad, ?
2014–2015: Knut Jørgen Vie, ?, ?, ?
2010–2011: ?, ?, Morten Olimb, ?
2011–2012: ?,?, Morten Olimb, ?
1987–1988: Ole-Kristian Høydal (styreformann), Per-Gunnar Stavland, Rita Ottervik, ?
1986–1987: Lars Arne Ryssdal (styreformann), Ole-Kristian Høydal (viseformann), Marie Smith-Solbakken, Per-Gunnar Stavland
1985–1986: Andreas Enger (styreformann), Lars Arne Ryssdal (viseformann), Marie Smith-Solbakken, Roar Eggan
1984–1985: ? Trulsrud, ?, Andreas Enger, Roar Eggan
198x: Lise Siverts (styreformann), Erik Skolem, ?, ?

Referanser

Eksterne lenker 
 Sit – Studentsamskipnaden i Gjøvik, Ålesund og Trondheim
 Sit Trondheim på Facebook
Sit Gjøvik på Facebook
Sit Ålesund på Facebook

Utdanning i Trondheim
Trondheim
Etableringer i 1948