alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Amandaprisen 2001

Amandaprisen 2001 var den 17. utdelingen av Amandaprisen. Utdelingen fant sted 31. august 2001 i forbindelse med den 29. utgaven av Den norske filmfestivalen i Haugesund. Prisen gjaldt norske film- og TV-produksjoner i perioden 1. juli 2000 til 1. juli 2001.

Det ble delt ut priser i ti kategorier, en mindre enn året før siden prisen nordisk Amanda ikke lenger ble delt ut. Utdelingen var fjerde og siste gang debutantprisen ble delt ut. Dokumentarfilmen Heftig og begeistret og spillefilmen Detektor vant to priser hver mens Kari Simonsen fikk tildelt Amandakomiteens ærespris.

Utdelingen ble overført på NRK1 og ble ledet av Jon Almaas. Totalt ble 10 kinofilmer, 12 dramatiske fjernsynsproduksjoner, 66 kortfilmer og 23 dokumentarfilmer vurdert.

Vinnere og nominerte 
Vinnere står først i tabellen og er merket med fet skrift.

Referanser

Kilder
Bredt dunkjevle

Bred dunkjevle (Typha latifolia) er en flerårig plante som vokser i grunt ferskvann. Den kan bli opptil to meter høy med et aks som kan minne om en kjevle i formen. Dette gjør den lett gjenkjennelig. Den og smal dunkjevle er de eneste artene av dunkjevlefamilien som vokser i Norge.

Beskrivelse 
Bred dunkjevle er en høy vannplante med kolbeformede aks. Hunnblomstene er samlet i den nedre delen, mens pollenet sitter i hannblomstene i den øvre delen av akset. De to delene av akset sitter uten mellomrom på stengelen. Hunnakset kan få en diameter på omkring 3 cm og på større eksemplarer frigjøre mer enn 40 000 frø.  Selve stengelen kan bli omkring to meter høy, mens bladene kan strekke seg inntil tre meter i lengde og bli omtrent to cm i bredden. Fargen på bladene er grålig grønne mens akset blir mørkebrunt, nesten svart etter modning. Smal dunkjevle skiller seg fra bred dunkjevle ved at bladene og akset er noe smalere.  Hunnakset er dessuten mer rødbrunt og det er et mellomrom mellom hunnakset og hannakset hvor stengelen synes. De to artene kan også danne hybrider med hverandre.

Utbredelse 
Bred dunkjevle vokser i tette bestander på grunt vann i innsjøer, dammer, elver og sumper. De inngår blant plantearter som kan danne rørskog mellom fuktig land og flyteplanter på litt dypere vann. Det er særlig ved utløpet av næringsrike bekker og vann at dunkjevlene dominerer. Bred dunkjevle vokser naturlig i Eurasia, Afrika, Nord- og Sør-Amerika, og er innført og forvillet i andre verdensdeler. I Norge vokser den i kyststrøkene i den sørligste delen av Sør-Norge. I de siste tiåra har den spredt seg nordover på Østlandet og langs kysten.

Bruk 
Rotstenglene til bredt dunkjevle har i amerika og andre deler av verden blitt brukt som både mat og medisin. Planten absorberer imidlertid lett forurensninger og eksemplarer funnet ved veier, industriområder og dyrket mark bør derfor unngås. Frøene, eller rettere, fnokkene som bærer dem i luften antennes svært lett når de er helt tørre. De er derfor et av de beste naturlige hjelpemidlene for å starte et bål dersom man bare har flint eller fyrstål.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 

 Den virtuella floran: Bredkaveldun

Poales
Norges flora
Danmarks flora
Smal dunkjevle

Smal dunkjevle (Typha angustifolia) er en flerårig sumpplante.

Aksene er kolbeformede som hos andre dunkjevlearter. Hunblomstene sitter i den tykke delen av akset og hannblomstene i den tynne. Hos smal dunkjevle er det et tydelig mellomrom mellom hunn- og hannblomstene. Bladene er smalere enn hos slektningen bred dunkjevle. Arten kan bli opptil 2 m høy og vokser i tette bestander på grunt vann i sumper.

Smal dunkjevle har en vid utbredelse på den nordlige halvkule. I Norge vokser den i kyststrøkene i den sørligste delen av Sør-Norge. I de siste tiåra har den spredt seg nordover på Østlandet.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 Den virtuella floran: Smalkaveldun

Poales
Norges flora
Danmarks flora
Spencerjakke

En spencerjakke eller bare spencer er en kort jakketype som kun når til livet. Denne typen jakker var svært populært fra 1790 til 1920, særlig som et plagg for kvinner, men ble også brukt av menn. Jakketypen ble tatt opp av militær mote og la grunnlaget for messeuniformer med kort jakke. Etter hvert som livet på kvinnedrakten krøp nedover fra det høye livet under empire-stilen, forsvant spenceren som et moteplagg for kvinner. Den dukket imidlertid opp igjen i det sivile motebildet på slutten av 1800-tallet, denne gangen med utgangspunkt i de militære messejakkene.

Spencerjakkene rundt 1900 beholdt gjerne en del av det militære tilbehøret med snorer og et høyt antall metallknapper i front. Den mistet likevel fort popularitet utover på 1900-tallet, både fordi den ble forbundet med kelnere og pikkoloer, og fordi jakken krevde at bæreren må være slank og atletisk for at jakken skal sitte pent.  I dag er denne typen jakker nesten utelukkende å finne som jakker for pikkoloer og som militær messeuniformer.

Betegnelse 
Plagget er oppkalt etter jarlen George Spencer (1758-1834) som på 1790-tallet fjernet de lange skjøtene (løse endene) på ytterfrakken sin. Opprinnelig betegnet spencer en herrefrakk i ull klippet kort i livet og gjerne med to knapperader. Typen ble etter hvert uniformsjakke for britiske offiserer som førte til betegnelsen messjakke (mess jacket). Spencer har siden blitt brukt om flere korte overplagg: ridefrakk uten skjøter,  kort kvinnetrøye med lange ermer i bruk ca. 1780-1810 og kort kjoleliv (av ull) eller ermeløs kjole, lukket eller knappet ned foran, som bæres over bluse eller høyhalset genser.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Klesplagg
Uniformer
Vekslingsmodellen

Vekslingsmodellen er et fireårig opplæringsløp i norsk videregående yrkesfaglig opplæring som fører fram til fag-/svennebrev. Vekslingsløpet gir samme kompetanse som et ordinært yrkesfagløp, men opplæringen organiseres på en annen måte. Modellen varierer fra det ordinære 2 år i skole og 2 år i lære ved at eleven veksler oftere med praksis i bedrift.

Modellen kan legges opp fra Vg1 eller fra Vg2. Et vekslingsløp krever tett samarbeid med næringsliv og bedrifter.

Bedriftsnært yrkesfag 
Der vekslingsmodellen tar utgangspunkt i elevens behov for økt grad av praktisk videregående skolegang, er Bedriftsnært yrkesfag en 1+3-modell som tar utgangspunkt i behovet for å sikre utdanningsvei for mindre yrkesfag.

Skoler som tilbyr vekslingsmodellen 

Bjørkelangen videregående skole, innen helseabeiderfag og barne- og ungdomsarbeiderfag.
Breivang videregående skole, innen helseabeiderfag og barne- og ungdomsarbeiderfag.
Kristiansund videregående skole, innen helseabeiderfag.
Slåtthaug videregående skole, innen byggfag.
Vargstad videregående skole, innen tømrerfag.
Nord-Troms videregående skole, innen helsearbeiderfag og barne- og ungdomsarbeiderfag

Referanser

Fagopplæring
Videregående opplæring
Diskrimineringsloven om seksuell orientering

Lov om forbud mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk, også kalt diskrimineringsloven om seksuell orientering, ble enstemmig vedtatt i Stortinget 21. juni 2013.

Formål og virkeområde
Lovens formål er å fremme likestilling uavhengig av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk. Likestilling innebærer likeverd, like muligheter og rettigheter, tilgjengelighet og tilrettelegging. Loven gjelder på alle områder i samfunnet, med unntak av familieliv og andre rent personlige forhold.

Diskrimieringsforbud
Diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk er forbudt. Forbudet gjelder diskriminering på grunn av faktisk, antatt, tidligere eller fremtidig seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk. Forbudet gjelder også diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk til en person som den som diskrimineres har tilknytning til.

Med diskriminering menes direkte og indirekte forskjellsbehandling som ikke er lovlig etter § 6 eller § 7. Med direkte forskjellsbehandling menes en handling eller unnlatelse som har som formål eller virkning at en person blir behandlet dårligere enn andre i tilsvarende situasjon, og at dette skyldes seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk. Med indirekte forskjellsbehandling menes enhver tilsynelatende nøytral bestemmelse, betingelse, praksis, handling eller unnlatelse som fører til at personer stilles dårligere enn andre, og at dette skjer på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk.

Unntak fra loven
Forskjellsbehandling er ikke i strid med forbudet når den har et saklig formål, den er nødvendig for å oppnå formålet og det er et rimelig forhold mellom det man ønsker å oppnå og hvor inngripende forskjellsbehandlingen er for den eller de som stilles dårligere. Lovmaker har så langt ikke eksemplifisert hva disse unntakene skulle være, og det vil antakelig være opp til domstolene å avgrense hva som er «saklig formål» m.v.

Positiv særbehandling
Positiv særbehandling på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk er ikke i strid med forbudet dersom særbehandlingen er egnet til å fremme lovens formål, det er et rimelig forhold mellom det man ønsker å oppnå og hvor inngripende forskjellsbehandlingen er for den eller de som stilles dårligere og særbehandlingen opphører når formålet med den er oppnådd.

Regjeringen Solberg har varslet at den ønsker å harmonisere de ulike diskrimineringsrelaterte lovene i en felles diskrimineringslovgivning.

Referanser 

Norske lover
Transfobi
Trevor Brathwaite

Trevor Brathwaite er en sanktluciansk økonom. Han var visesentralbanksjef i Den østkaribiske sentralbanken (ECCB), som er sentralbanken for åtte østkaribiske stater. 

Han var visesentralbanksjef fra 3. april 2006 til 15. september 2021.

Utdanning og yrkeskarriere 
Brathwaite er utdannet ved Lambton College of Applied Arts and Technology i Ontario i Canada, der han fikk «Diploma in Business Administration», med fordyping i regnskap. 

Han jobbet tidligere som regnskapsfører, og har jobbet for KPMG Peat Marwick i Saint Lucia, New Zealand og Barbados, og Peat Marwick Mitchell & Co i Saint Lucia. Etter dette jobbet han 14 år for staten, fra 1992 til 2006, som bl.a. controller, med de siste tre årene fram til 2006 som departementsråd i Finansdepartementet. Han var også Saint Lucias representant i ECCBs styre fra oktober 2002 til mars 2006. 

Han overtok som visesentralbanksjef 3. april 2006, og gikk av den 15. september 2021. Han hadde da jobbet 15,5 år i sentralbanken.

Eksterne lenker 
 Presentasjon hos ECCB

Sentralbanksjefer
Sanktlucianere
Fødselsår ikke oppgitt
Pollsivaks

Pollsivaks (Schoenoplectus tabernaemontani) er en høyvokst halvgrasart.

Den er utbredt i store deler av verden. I Skandinavia vokser den stort sett bare i poller og lune viker med brakkvann, men andre steder er den også vanlig i næringsrikt ferskvann. I Norge er den ganske vanlig langs kysten fra Østfold til Hordaland, men finnes også noen få steder lenger nordover til Nordland.

Eksterne lenker 
 

 Den virtuella floran: Blåsäv
 Kristins flora – Pollsivaks

Halvgrasfamilien
Norges flora
Danmarks flora
Sjøsivaks

Sjøsivaks (Schoenoplectus lacustris) er en høyvokst halvgrasart som vokser i sumper med ferskvann eller brakkvann.

Den er å finne på alle kontinenter, men det rapporteres flest funn i vestlige deler av Eurasia, med noen spredte funn i Nord-Amerika, og andre kontinenter. I Norge hovedutbredelsen på østlandet og rundt kysten til Sognefjorden, og i Trøndelag.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Den virtuella floran: Säv
 Kristins flora – Sjøsivaks

Halvgrasfamilien
Norges flora
Danmarks flora
Havsivaks

Havsivaks (Bolboschoenus maritimus) er en høyvokst halvgrasart som vokser på havstrender med leire eller gjørme.

Arten er utbredt i store deler av verden og finnes noen steder også i innlandet. I Norge er den vanligst langs kysten fra Østfold til Lindesnes, men den vokser også andre steder, for eksempel ved Trondheimsfjorden.

Eksterne lenker 
 
 Den virtuella floran: Havssäv
 Kristins flora – Havsivaks

Halvgrasfamilien
Norges flora
Danmarks flora
Mariakirken i Skien

Mariakirken  var en middelalderkirke som lå i Skien by i Telemark.

Kirken nevnes første gang i 1296 som Ecclesia St. Mariae de Skidu, og ble viet til Skt. Maria den 12. september i et ukjent år. Kirken lå på en fjellrygg på Bjørneskjær – i dag Handelstorvet – og var annekskirke til Gjerpen. I motsetning til denne — som hadde mange eiendommer og betydelige inntekter — eide Mariakirken kun syv gårder, hvorav den viktigste var Søndre Brekke. Med så få gårder, har det formentlig ikke vært stort overskudd til ekstra prakt og utsmykninger.

Kirkebygningens historie 
Kirken har bestått av et nærmest kvadratisk rom med et rett, avsluttet kor. Under politiske stridigheter i 1463, ble kirkebygget påført store skader. I 1616 ble det igangsatt forbedringer, finansiert via en ekstraskatt til borgerne. På 1640-tallet ble det utvidet med en tilbygning mot vest, således at det opprinnelige kirkerommet ble til kor.  

I 1652 begynte en gjenoppbygging etter bybrann nr. 3. Åtte år senere sto den nye kirkebygningen ferdig, med nesten 70 kirkestoler, fire lysekroner, rødt alterklede samt lysestaker og en stor sølvkalk. På slutten av 1600-tallet ble den utvidet til korskirke. 

I 1777 ble kirken totalskadet av brann, og en ny bygning, Christianskirken – også den korsformet – ble oppført på nogenlunde samme sted. Etter den siste bybrann i 1886, ble brokker av gul mursten samt grunnmuren til den eldste Mariakirken gjenfunnet. Knausen med ruinresten ble siden sprengt bort.

Mælum kirke har en bokstavaltertavle fra 1618 – med påmalte navn fra prominente Skiensborgere – som opprinnelig skal ha kommet fra kirken i Skien.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Jan Brendalsmo: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Telemark (Riksantikvaren, 2015), s. 13–14

Tidligere kirker i Vestfold og Telemark
Kirker i Skien
Kulturminner i Skien
Hembygdsrörelsen i Sverige

Hembygdsrörelsen er en svensk, dugnadsbasert folkebevegelse som arbeider med å ta vare på og vise / demonstrere lokale tradisjoner og folkekultur.

De fleste lokale hembygdsforeningene har sognet de befinner seg i som arbeidsområde. Foreningene kan gi ut egne årbøker eller skriftserier, og etter 1970-tallet ble aktivitetene utvidet så de også omfatter kulturmiljøet (det fysiske miljøet menneskene lever i). Dette har forårsaket at hembygdsforeninger deltar i den generelle samfunnsdebatten rundt temaer som urbanisering og miljøvern.

Leikarringer (som ivaretar bunads- og draktstradisjoner), studiesirkler som behandler temaer rundt hjembygden, historielag og regionale slektsforskerlag kan også ansees være deler av hembygdsrörelsen. Foreningene arrangerer ofte folkefester om sommeren, og via disse spres informasjon om arbeidet til lokalbefolkning, turister og andre.

Historie
På slutten av 1700-tallet økte interessen for folkekulturen, dette kom som en følge av romantikkens overdrevne interesse for den opprinnelige folkekulturen. I Sverige ble Arvid August Afzelius en lederskikkelse. I løpet av nasjonalstatens tilblivelse på 1800-tallet økte viktigheten av å studere folkekulturen, og fra 1850-tallet og fremover oppstod forløperne til dagens lensmuseer. Senere ville disse bli erstattet av den organiserte statlige dokumentasjonen av folkekulturen i form av friluftsmuseer. Skansen i Stockholm og Kulturen i Lund inspirerte andre til å opprette lokale friluftsmuseer og hembygdsgårder (bygdetun). I Sverige og flere andre land pågikk nå også en gjennomgripende industrialisering, og følelsen av at den gamle bygdekulturen var på rask vei til å forsvinne var en sterk motivator for de fleste av bevegelsens grunnleggere. 

Interessen for å bevare folkekulturen hadde hovedsakelig sitt utspring blant akademikere som hadde undersøkt folkekulturen som et etnografisk fenomen, mens de brede lagene av befolkningen ønsket å modernisere måten de levde på. I takt med en styrking av demokratiet økte også interessen for å øke interessen for denne kulturen blant allmuen. Gustaf Ankarcrona tok initiativet til å starte Leksands hemslöjd (etablert i 1904) og Dalarnas hembygdsförbund, og dette var startskuddet for en bevegelse som meget raskt spredte seg over hele Sverige i årene etter unionsoppløsningen i 1905.

Sveriges største hembygdsforening var i 2007 Föreningen Gamla Carlscrona i Karlskrona med sine 3643 medlemmer, mens de eldste er blant annet Bjursås hembygdsförening som er Dalarnas eldste (etablert i 1907), Ströms hembygdsförening som er Jämtlands eldste (etablert i 1906) og Lyckeby gille som er Blekinges eldste (etablert i 1908).

Se også
 Sveriges hembygdsförbund
 Hembygdsgård

Svensk kultur
Simon Franglen

Simon Franglen (født 1963 i Westminster, London, England) er en britisk komponist, plateprodusent, arrangør og musiker. Han har deltatt i mange filmer og musikkalbum som regnes som store suksesser. Han er best kjent for sitt arbeid med Avatar der han mottok Golden Globe og Grammynominasjoner, og for å være produsent av hitlåten «My Heart Will Go On» fra Titanic, som han ble tildelt en Grammy for årets innspilling for.

Arbeid (utvalg)

Filmbidrag 
 Titanic (1997)
 Avatar (2009)
 Skyfall (2012)
 The Amazing Spider-Man (2012)

Musikkbidrag 
 Michael Jackson
 Whitney Houston
 Celine Dion
 Madonna
 Toni Braxton
 Barbra Streisand

Referanser

Eksterne lenker 
 

Grammy Award-vinnere
Britiske plateprodusenter
Britiske musikere
Filmmusikkomponister
Fødsler i 1963
Tjernaksslekta

Tjønnaksslekta (Potamogeton) er en slekt av vannplanter. 

De er flerårige urter med en stamme som går ned i bunnen. Stilkene er under vann og har spredte blad. Undervannsbladene er avlange, mens flytebladene er mer avrundet. Blomstene er tvekjønnede og sitter på aks som stikker opp av vannet.

Tjønnaks finnes i ferskvann og brakkvann og spiller en stor rolle i økosystemene ved at de skaffer føde og skjulesteder for mange dyr. Det er vanskelig å artsbestemme tjønnaks, og hybrider som formerer seg vegetativt er vanlige.

Norske arter 
 bendeltjønnaks (Potamogeton compressus) 
 blanktjønnaks (Potamogeton lucens) 
 broddtjønnaks (Potamogeton friesii)
 butt-tjønnaks (Potamogeton obtusifolius) 
 glanstjønnaks (Potamogeton × zizii) 
 granntjønnaks (Potamogeton pusillus) 				
 grastjønnaks (Potamogeton gramineus) 
 hjertetjønnaks (Potamogeton perfoliatus)
 knorttjønnaks (Potamogeton trichoides) 	 		
 krustjønnaks (Potamogeton crispus) 
 kysttjønnaks (Potamogeton polygonifolius)
 nøkketjønnaks (Potamogeton praelongus) 	 	
 rusttjønnaks (Potamogeton alpinus) 	 	
 småtjønnaks (Potamogeton berchtoldii) 
 stivtjønnaks (Potamogeton rutilus) 		
 vanlig tjønnaks (Potamogeton natans)

Litteratur

Eksterne lenker 
 

 Den virtuella floran: Natar
 Potamogeton i Artsdatabanken

Tjønnaksfamilien
Flyteplanter
Over stork og stein

Over stork og stein er en norsk komedie fra 1994 regissert av Eva Isaksen. Filmen hadde premiere 2. september 1994 på Saga kino.

Rolleliste 
 Anneke von der Lippe – Liv
 Johannes Joner – Erling
 Dennis Storhøi – Torfinn
 Kari-Ann Grønsund – Jorunn
 Lars Sørbø – Marius
 Terje Strømdahl – Lyder
 Ivar Nørve – Fysioterapeut
 Ivar Sandvik – Edvard
 Anitra Eriksen – Eva
 Grethe Kausland – Astrid

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske filmkomedier
Norske filmer fra 1990-årene
Filmer fra 1994
Amandaprisen 2000

Amandaprisen 2000 var den 16. utdelingen av Amandaprisen. Utdelingen fant sted 2. september 2000 i forbindelse med den 28. utgaven av Den norske filmfestivalen i Haugesund. Prisen gjaldt norske film- og TV-produksjoner i perioden 1. juli 1999 til 1. juli 2000.

Det ble delt ut priser i elleve kategorier, en mer enn året før. Utdelingen var siste gang det ble delt ut pris i kategorien beste nordiske kinofilm/Nordiske Amanda som før det var blitt delt ut hver gang siden den felles nordiske Amandautdelingen i 1993. Prisen ble delt ut tidligere i uken i en uformell seremoni i Edda kino. Filmen S.O.S. og NRKs TV-serie Sejer - se deg ikke tilbake'' vant to priser hver mens Bjørn Sundquist ble tildelt både Amandakomiteens ærespris og prisen for beste mannlige skuespiller.

Utdelingen ble overført på NRK1 og ble ledet av Claus Wiese. Totalt ble 8 spillefilmer, 9 fjernsynsproduksjon, 70 kortfilmer og 15 dokumentarfilmer vurdert.

Vinnere og nominerte 
Vinnere står først i tabellen og er merket med fet skrift.

Referanser

Kilder
Busttjernaks

Busttjernaks (Stuckenia pectinata) er en flerårig vannplante. Den finnes i alle verdensdeler, unntatt Antarktis.

I Nord-Europa vokser denne planten som regel i brakkvann, og den er for eksempel svært vanlig rundt Østersjøen. I Norge vokser den langs kysten til Troms eller Finnmark. Arten finnes også i kalkrikt ferskvann på Østlandet, Jæren og i Midt- og Nord-Norge. Busttjernaks vurderes som en art i tilbakegang i Norge.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 Den virtuella floran: Borstnate

Tjønnaksfamilien
Norges flora
Danmarks flora
Karplanter på norsk rødliste
Amandaprisen 1998

Amandaprisen 1998 var den 14. utdelingen av Amandaprisen. Utdelingen fant sted 29. august 1998 i forbindelse med den 26. utgaven av Den norske filmfestivalen i Haugesund. Prisen gjaldt norske film- og TV-produksjoner i perioden 1. juli 1997 til 30. juni 1998.

Det ble delt ut priser i seksten klasser, fem flere enn året før. For første og eneste gang ble det delt ut pris til beste reklamefilm, fjernsynsprisen ble igjen delt i to; en for drama og en for underholdning, klassene beste birolle og beste filmmanus var tilbake etter fem år for ikke å bli delt ut igjen på henholdsvis åtte og seks år og fagprisen ble delt ut for første gang på fem år og er siden ikke blitt delt ut. Filmen Salige er de som tørster og TV-serien Blodsbånd fikk begge to priser hver, mens Egil Monn-Iversen fikk æresprisen.

Utdelingen var todelt og de to delene ble overført på henholdsvis NRK1 og NRK2, begge ledet av Hilde Hummelvoll. Prisen Nordisk Amanda ble delt ut i en egen Nordisk Amanda-utdeling to dager før og gikk til den danske filmen Festen. Utdelingen ble vist på NRK1, og også denne ble ledet av Hummelvoll sammen med Helena Von Zweigbergk.

Vinnere og nominerte 
Vinnere står først i tabellen og er merket med fet skrift.

Kilder
Henrik Rafaelsen

Henrik Rafaelsen (født 7. juni 1973 i Kristiansand) er en norsk skuespiller. 

Han fikk sin utdannelse ved Teaterhögskolan i Stockholm fra 1994 til 1998, hvor han ble til 2005 og spilte blant annet offiseren i «Ett drömspel», Andrej i «Tre systrar» og Fyrst Mysjkin i «Idioten» på Stockholms Stadsteater). Han er tilknyttet Nationaltheatret, men er fra mai 2020 ansatt ved Kilden teater- og konserthus i Kristiansand. Han har tidligere spilt ved Det Norske Teatret der han blant annet spilte Raskolnikov i Brotsverk og straff og han hadde tittelrollen i Peer Gynt og for den rollen fikk han Kritikerprisen . Ved Nationaltheatret har han blant annet hatt roller som Almers i Lille Eyolf, Aksel i Markens grøde, tittelrollen i Erasmus Montanus, Mosca i Volpone, Advokaten i Et drømspill, Theseus og Oberon i En midtsommernattsdrøm, Iago i Othello og Vronskij i Anna Karenina.  

Som filmskuespiller debuterte han i den svensk og finske filmen Elina – som om jeg ikke fantes i 2002. I 2010 spilte han i filmen Sykt lykkelig for den rollen mottok han Amandaprisen som beste mannlige hovedrolle  , i 2012 spilte han i Mer eller mindre mann og i 2013 spilte han i filmen Blind.

Filmografi 
 2002 Elina – som om jeg ikke fantes
 2003 Tills döden skiljer mig åt (kortfilm) 
 2005 Rubinbröllop (kortfilm)
 2010 Limbo
 2010 Sykt lykkelig
 2012 Mer eller mindre mann
 2013 Blind
 2015 Svenskjævel
 2016 Pyromanen
 2017 Thelma
 2019 Psychobitch

Priser 
 Kritikerprisen 2005
 Amandaprisen 2011 i klassen beste mannlige skuespiller for Sykt lykkelig
 Nominert til Kanonprisen 2012 i klassen beste mannlige hovedrolle for Mer eller mindre mann
 Kanonprisen 2017 i klassen beste mannlige hovedrolle for Thelma
 Nominert til Kanonprisen 2018 i klassen beste mannlige hovedrolle for Thelma

Referanser

Eksterne lenker 
 
 hjerteblod.no: Henrik Rafaelsen
 Nationaltheateret: Henrik Rafaelsen

Norske skuespillere
Skuespillere ved Det Norske Teatret
Skuespillere ved Nationaltheatret
Amanda for beste mannlige hovedrolle
Vinnere av Kritikerprisen
Vinnere av Kanonprisen
Personer fra Kristiansand kommune