alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Peter Christian Boye

Peter Christian Boye (født 4. mars 1790 på Kongsberg, død 23. juli 1880 i Asker) var en norsk sogneprest og politiker som var stortingsmann for Nordre Trondhjems amt (Nord-Trøndelag) 1836–1838.

Han var sønn av Engelbreth Boye og Dorothea Sophie Styhr. Blant søsknene hans var rektor og stortingsmann Mathias Andreas Boye og prest og salmedikter Casper Johannes Boye. Faren kom fra København og var rektor ved latinskolen på Kongsberg og senere ved katedralskolen i Trondhjem. Deres farbror var filosof og rektor Johannes Boye, og litterat Adolph Boye var deres fetter.

Peter Christian Boye og brødrene hans gikk katedralskolen i Trondhjem mens faren var rektor der. Etter teologisk embedseksamen i 1813 fikk han en undervisningsstilling ved katedralskolen. I 1816 ble han utnevnt residerende kapellan på Støren og giftet seg i 1818 med Justine Bolette Bull, datter av Størens sogneprest Nils Rosing Bull. De fikk seks barn før hun døde i 1829.

Boye hadde et prestekall i Sør-Aurdal fra 1823 til han i 1829 ble sogneprest i Overhalla. Fra 1831 var han også prost i Namdalen. Han sørget for å få den «råtne og aldeles kassable» hovedbygningen på Grande prestegård i Overhalla takstert, hvorpå man fant bygningen verdiløs og fikk reist en ny. Grande var prestegård fra reformatsen i 1589 og frem til 1875. Mens han bodde i Overhalla, giftet han seg også med Karen Birgitte Wille, datter av avdøde stiftsprost Hans Jacob Wille i Trondhjem, men hun døde året etter. I 1832 giftet han seg for siste gang med Elise Kristine Bull, søster av hans første hustru.

Ved stortingsvalget i 1835 ble Boye valgt til stortingsmann fra Nordre Trondhjems amt, og møtte på det 8. ordentlige storting fra 1. februar til 8. juli 1836 og på det 4. overordentlige storting fra 13. oktober 1836 til 24. januar 1837. Under de to tingsamlingene satt Boye i henholdsvis Stortingets kirkekomité og Stortingets næringskomité.

I 1835 ble Boye utnevnt til sogneprest på Jevnaker med bolig på Jevnaker prestegård, fra 1838 til 1851 også som prost i Ringerike og Hallingdal. I 1859 tok han avskjed som prest og bosatte seg på gården Hofstad i Asker. Han døde der i 1880, 90 år gammel, og ble begravet på Vår Frelsers gravlund.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter for Nord-Trøndelag
Stortingsrepresentanter 1836–1838
Norske lutherske prester
Personer begravet på Vår Frelsers gravlund
Personer fra Kongsberg kommune
Mathias Andreas Boye

Mathias Andreas Boye (1796–1872) var en norsk politiker, redaktør, skole- og embedsmann.

Han var sønn av skolemannen Engelbreth Boye og Dorothea Sophie Styhr. Blant søsknene hans var prestene Peter Christian Boye og Casper Johannes Boye. Faren kom fra København og var rektor ved latinskolen på Kongsberg, der Mathias Andreas ble født, og senere ved katedralskolen i Trondheim.

M.A. Boye gikk katedralskolen i Trondheim og studerte så i København. Han ble adjunkt ved Drammens lærde skole i 1817 og overlærer i 1819. I 1825 ble han konstituert som rektor ved Kristiansand katedralskole, med løfte om fast ansettelse så snart han tok embedseksamen. Boye tok aldri eksamen, men ble sittende som rektor frem til 1849.

Boye var mer interessert i politikk enn i skolen, og han satt som redaktør i byens avis Kristiansands Stiftsavis og Adressekontors-Efterretninger fra 1827 til 1836, varamann på Stortinget for avdøde Anders Corneliussen i 1833 og ordfører i Kristiansand fra 1838 til 1839.

I 1849 ble han tollkasserer i Kristiansund, og i 1858 gikk han over til samme stilling i Larvik.

Boye var stortingsmann for Kristiansund fra 1857 til 1858 og satt i Lagtinget og Stortingets tollkomité.
 
Boye ble utnevnt til ridder av St. Olavs Orden i 1868.

Referanser 

Stortingsrepresentanter for Kristiansund
Stortingsrepresentanter for Kristiansand
Stortingsrepresentanter 1857–1858
Stortingsrepresentanter 1833–1835
Norske skoleledere
Norske embets- og tjenestemenn
Riddere av St. Olavs Orden
Personer begravet på Vår Frelsers gravlund
Personer fra Kongsberg kommune
Kroksund bru

Kroksund bru er ei to-felts veibru langs Europavei 16 som løper mellom Sundøya og Slettøya, to småøyer som ligger i Kroksundet mellom Tyrifjorden og Steinsfjorden i Hole kommune, Buskerud.

Den første brua over Kroksundet sto ferdig i 1807 og må sees i sammenheng med byggingen av den bergenske kongevei mellom Lommedalen og Sundvollen over Krokskogen. Peder Anker ville legge den bergenske hovedvei over Ringerike og sørget for å anlegge broen. Den ble åpnet fram til Sundvollen i 1805, der det var sundsted. Arbeidene med å bygge ei bru ble startet av militære mannskaper alt i 1806, men de rakk bare å få østre fylling mellom Sundvollen og Sundøya ferdig, før krigen med Sverige satte en stopper for det videre arbeidet.

Den første brua var ei flytebru gjort av tømmer, med en lem midt på som kunne løftes slik at båttrafikken kunne passere sundet. Utpå 1850-tallet ble det gjort ei ny steinbru der, og denne står fortsatt, i det den utgjør fundament for dagens to-feltsbru. Den gamle steinbrua, som hadde sterkt hvelvet veibane, er nå gang- og sykkelbru og synes lett fra vannsidene. Det lengste spennet på den gamle steinbroen ble sprengt 12. april 1940 for å hindre tysk fremrykning.

I dag er det fyllinger mellom Sundvollen og Sundøya og mellom Slettøya og Kroksund slik at det kun er bru mellom de to øyene. Midt under brua er det passasje for båttrafikken gjennom en større åpning i den gamle steinbrua.

Steinsfjorden har største dyp på 22 meter nord for Ulvøya, mellom Ulvøya og Storøya er det opp til 8 meter dypt med 2,5 meter dyp under Kroksund bru.

Referanser 

Broer på E16
Veier i Hole
Veibroer i Viken
Litteraturåret 1917

Litteraturåret 1917 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1917.

Fødsler 
 11. februar - Sidney Sheldon, forfatter fra USA (død 2004)
 15. februar - Egil Holmsen, svensk regissør, manusforfatter, journalist, forfatter og skuespiller (død 1990)
 20. februar - Gustaf von Platen, svensk journalist og forfatter (død 2003)
 22. februar - Jane Bowles, romanforfatter og dramatiker fra USA (død 1973)
 25. februar - Anthony Burgess, britisk forfatter (død 1993)
 11. mars - Göran Schildt, finlandssvensk forfatter og kunsthistoriker (død 2009)
 5. april - Robert Bloch, forfatter av krim, skrekk, fantasi-litteratur og science fiction fra USA (død 1994)
 19. april - Sven Hassel, dansk forfatter og krigsveteran (død 2012)
 14. juni – Lise Nørgaard, dansk journalist og forfatter 
 16. juni – Odd Solumsmoen, norsk forfatter (død 1986)
 1. juli – Milada Blekastad, norsk litteraturhistoriker og oversetter (død 2003)
 16. juli – Jytte Borberg, dansk forfatter (død 2007)
 12. august – Ebba Haslund, norsk forfatter (død 2009)
 16. oktober – Aasmund Brynildsen, norsk forfatter og oversetter (død 1974)
 18. november – Ragnar Kvam, norsk forfatter og journalist (død 2006)
 1. desember – Francis Clifford, britisk forfatter (død 1975)
 14. desember
 Tove Ditlevsen, dansk lyriker og forfatter (død 1976)
 CH Hermansson, svensk politiker, VPK-ledere 1964–1975, forfatter
 16. desember - Arthur C. Clarke, britisk science fiction-forfatter (død 2008)
 21. desember – Heinrich Böll, tysk forfatter og nobelprisvinner i litteratur (død 1985)
 24. desember - Frithjof Sælen, norsk illustratør, forfatter og motstandsmann under krigen (død 2004)

Dødsfall 
 21. januar – Jakob Knudsen, dansk forfatter (født 1858)
 16. februar – Octave Mirbeau, fransk forfatter, journalist og kunstkritiker (født 1848)
 14. juni – H.R. Hiort-Lorenzen, dansk journalist, forfatter og politiker (født 1832)
 17. august - Hubert Henry Davies, britisk forfatter og dramatiker (født 1869)
 17. november – Kristofer Janson, norsk forfatter og prest (født 1841)

Priser og utmerkelser 
 Holger Drachmann-legatet: Johannes Buchholtz
 Otto Benzons Forfatterlegat: Emil Rasmussen
 Nobelprisen – Carl Spitteler, Sveits

Hendelser 
 15. mars - Max Jacob, Vicente Huidobro, Guillaume Apollinaire og Pierre Reverdy grunnlegger det innflytelserike tidsskriftet Nord-Sud.

Nye bøker

Skjønnlitteratur

A - G 
 Bengt Blancks sentimentala resa av Gustaf Hellström
 Brændoffer av Johan Falkberget 
 Den siste Kergoël av Gunnar Cederschiöld
 Elden av Bo Bergman

H - N 
 Markens Grøde av Knut Hamsun 
 Mor i Sutre av Hjalmar Bergman
 Negrer av Gunnar Cederschiöld

O - U 
 Revolutionen och staten (også kalt Staten och revolutionen) - Vladimir Lenin
 Red Cross and Ironcross av Axel Munthe
 Splinten av troldspeilet av Sigrid Undset 
 Tre søstre av Sigrid Undset

V - Å 
 Vapenaffären av Anders Eje
 Vredens portar av Arnold Bennett
 Ysaïl, av Henning Berger

Sakprosa 
 Bibliotheca Missionum
 Encyclopaedia Sinica

Referanser

Eksterne lenker
H-indeks

h-indeks (engelsk: h-index) er et bibliometrisk mål på en forskers vitenskapelige publisering og innflytelse innen faglitteraturen. Tallet beregnes ut fra antall publiserte arbeider og det antall ganger hvert arbeid er sitert. Systemet ble foreslått som et system for å avgjøre teoretiske fysikeres relative innflytelse av fysikeren Jorge Hirsch i 2005, og defineres som:
en forsker har indeks h hvis h antall av forskerens totale antall publikasjoner har minst h antall siteringer og resten har færre enn h siteringer hver

Det er store forskjeller mellom hva som er en typisk h-indeks på samme karrierenivå innen ulike fagområder, og generelt har forskere innen naturvitenskap og medisin langt høyere verdier enn forskere innen humaniora og samfunnsvitenskap. Hirsch foreslo selv at innen teoretisk fysikk ville en h-indeks på 12 være passende for å få fast stilling og forfremmelse til associate professor (førsteamanuensis), 18 ville være passende for forfremmelse til professor, 15–20 kunne bety medlemskap i American Physical Society og 45 eller høyere kunne bety medlemskap i National Academy of Sciences. En studie gjennomført ved London School of Economics fant at professorer i Storbritannia hadde gjennomsnittlige verdier på 2,8 innen rettsvitenskap, 3,4 innen statsvitenskap, 3,7 innen sosiologi, 6,5 innen geografi og 7,6 innen samfunnsøkonomi. I gjennomsnitt hadde professorer verdier på rundt det dobbelte av førsteamanuenser.

For å være blant den høyest siterte prosenten i perioden 2000–2010 måtte en forsker ifølge Essential Science Indicators være sitert 2073 ganger i fysikk, 1390 i klinisk medisin og 154 i samfunnsvitenskap.

En h-verdi kan regnes ut manuelt, men ofte brukes automatiske verktøy i databaser som Google Scholar eller abonnementstjenestene Scopus og Web of Science; disse databasene er imidlertid ikke fullstendige, og særlig Scopus og Web of Science har store hull i datagrunnlaget. Google Scholar anses som relativt dekkende for vitenskapelige publikasjoner som er tilgjengelige på internett, og i praksis brukes ofte h-verdien utregnet av Google Scholar.

Referanser

Bibliometri
Christian Qvale

Christian Qvale (født 8. desember 1774 i Kvinesdal, død 18. mars 1846 i Vefsn) var en norsk prest og stortingsmann.

Bakgrunn og virke 
Qvale var sønn av prest Andreas Quale og Karen Aamodt. Han fikk studenteksamen fra Trondhjems katedralskole i 1794, og ble cand.theol. i 1799. Han var en kort periode lærer ved Trondhjem katedralskole før han ble sokneprest i Hammerfest i 24. oktober 1800, der var han til 9. mars 1810 da han fikk «avsked i naade og vartpenge». 10. august 1810 ble han sokneprest i Nesna, og i 1820 sokneprest i Vefsn.

Han var stortingsmann for Nordlandenes amt i perioden 1827–1829. Han var medlem av flere komiteer på Stortinget: «om fiskerierne, kanalanlæg i Helgeland og om renskyss».

Christian Qvale var den første ordføreren i Vefsn, han var ordfører der fra 1838 til 1842.

Qvale var gift to ganger, først med Cathrine Bradsborg (født 20. januar 1775, død 15. juli 1818) så med Petrine Fredrikke Fredriksen (født 1787, død 1859). Petrine var datter av Qvales forgjenger som sokneprest på Nesna, Jakob Fredriksen. Han hadde tre barn, alle fra første ekteskap: Sønnen Andreas Christian (11. april 1804–12. juli 1845) som ble lege og døtrene Birgitte Dorothea (født 30. april 1808) og Maria Thrina (født 12. mai 1814). Om begge døtrene er oppgitt at de ble gift på Inderøy.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter for Nordland
Stortingsrepresentanter 1827–1829
Ordførere i Vefsn
Norske lutherske prester
Personer fra Kvinesdal kommune
Personer fra Vefsn kommune
William Hakvaag

William Rolf Hakvaag (født 13. desember 1948 i Svolvær) er en norsk museumsleder og tidligere musiker. På 1960- og 70-tallet var han som gitarist medlem i flere pop/rock-grupper, blant annet Zoo (1966–1968 og 1971–1976), Outlaws (1967) og Prudence (1971). Han er initiativtaker til og grunnlegger av Lofoten Krigsminnemuseum i Svolvær som åpnet i 1996. Museet viser Hakvaags omfattende private samling av militaria og sivile gjenstander fra andre verdenskrig i Norge, deriblant 140 uniformer.

Hakvaag ga i 2010 ut boka Vi som ikke ble berømt på eget forlag. I 2013 ble boka De utrolige bildene utgitt via Kolofon forlag. Han fikk i 1996 Vågan kommunes kulturpris og ble i 2003 tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv. I 2017 ble han tildelt Forsvarsmedaljen med laurbærgren.

Diskografi 
 Prudence: The Legendary Prudence Tapes, vol.1 (1992)

Kilder 
 Lofoten Krigsminnemuseum: Om museet (besøkt 29. juni 2013)
 Svolvær Historielag: William Hakvaag (intervju laget av Trond Nyrud, 29. august 2004, besøkt 29. juni 2013)
 Vågan kommune: Kulturprisen (7. mai 2013, besøkt 29. juni 2013)
 Det norske kongehus: Tildeling av ordener og medaljer (arkivsøk 29. juni 2013)

Eksterne lenker 
 VG: Kan ha funnet Hitler-kunst verdt flere hundre tusen (22. februar 2008)
 NRK: Håper disse krigsbildene blir internasjonal bestselger (28. juni 2013)
 Lofoten Krigsminnemuseum

Norske museumsfolk
Norske gitarister
Kongens fortjenstmedalje i sølv
Forsvarsmedaljen med laurbærgren
Personer fra Vågan kommune
Fødsler i 1948
Tom Karp

Tom Karp (født 16. april  1961) er en norsk akademiker. Per 2022 er han professor i ledelse ved  Høyskolen Kristiania og professor II ved Universitetet i Sørøst-Norge og Høgskolen i Innlandet. Karp forsker på, og underviser i, organisatorisk ledelse, operativ ledelse, selvledelse, strategisk ledelse og endringsledelse. Han formidler også innen samme temaer, som spaltist og forfatter av faglitteratur. 

Karp har også industri- og næringslivsbakgrunn. Han var med på å etablere oljeservicefirmaet Coflexip 1987–1991, samt prosjektleder i samme firma. Karp har også vært prosjektleder og senere direktør i olje- og gassenheten i Kværner i perioden 1992–1999, rådgiver og seniorpartner i strategifirmaet Preview 1999–2004, og lederutvikler og styreleder i lederutviklingsmiljøet Emergence 2008–2012. 

Karp vokste opp i Horten.

Bibliografi (utvalg) 
 Ledelse i sannhetens øyeblikk. Om det å ta lederskap. Cappelen Akademisk, 2010. ISBN 978-82-02-32093-5
 Å ta lederskap i R. Døving & G. Svensson (red.). Leksjoner i markedsanalyse. Abstrakt forlag, 2010. ISBN 978-82-79-35296-9
 Leading from the Source – Exploring the Bottom of the U i Gunnlaugsson, O., Baron, C. & Cayer, M. (red.). Perspectives on Theory U. Insights from the Field. IGI Global, 2013. ISBN 978-1-4666-4793-0
 Endring i organisasjoner. Ideologi, teori og praksis. Cappelen Damm Akademisk, 2014.  ISBN 978-82-02-39481-3
 Det beste i deg. Tren din viljestyrke.  Kagge Forlag, 2015. ISBN 978-82-48-91612-3
 From Change Management to Change Leadership i C. Dumas og R. H. Beinecke (red.). Change Leadership.  SAGE, 2015. ISBN 978-1-4739-0277-0
 Transforming Organisations for Organic Growth i C. Dumas og R. H. Beinecke (red.). Change Leadership.  SAGE, 2015. ISBN 978-1-4739-0277-0
 Til meg selv. Om selvledelse. Cappelen Damm Akademisk, 2016. ISBN 978-82-02-52089-2
 We are asking the wrong question about leadership: The case for "good-enough" leadership. I A. Alvinius (red). Dark Sides of Organizational Behavior and Leadership. InTech, 2018. ISBN 978-953-51-6156-1.
God nok ledelse. Hva ledere gjør i praksis. Cappelen Damm Akademisk, 2019. ISBN 978-82-02-61332-7
God ledelse er å ledes godt nok av de beste. I K. Mellon (red.), God ledelse. København: Hans Reitzels Forlag, 2021.
The coproduction of leadership – A processual perspective. I A. Overgaard Thomassen & J. B. Jensen (red.), Processual Perspectives on the Co-Production Turn in Public Sector Organizations. Hershey, PA: IGI Global, 2021.
Å lede i usikkerhet. Cappelen Damm Akademisk, 2022. ISBN 978-82-02-72393-4.

Referanser

Eksterne lenker  
 Høyskolen Kristianias omtale av Tom Karp
 

Norske professorer i strategi-, organisasjons- og ledelsesfag
Norske sakprosaforfattere
Personer tilknyttet Høyskolen Kristiania
Tjuvholmen (Hamar)

Tjuvholmen er en liten halvøy ved Hamar som går ut i Mjøsa.

Beskrivelse og historie
Tjuvholmen inneholder båthavn for Hamar båtforening og Hamar seilforening med ca. 280 plasser i 2006, vinteropplag for båter og marina, friluftområder med grusbane og muligheter for bading og grilling. På marinaen ligger Tjuvholmen kro. Kroa og området blir regelmessig brukt til konserter og revyer i sommerhalvåret.

Grøntarealene på sørsiden av Tjuvholmen har verdifull strandvegetasjon med store, gamle furutrær, herav noe kalkfuruskog, og ospe- og pilearter. Slik vegetasjon er et generelt karaktertrekk for strandområder rundt Mjøsa. På de indre og nordlige deler av Tjuvholmen finnes i hovedsak spisslønn, lind og prydbusker.

Lærvare- og garveribedriften O. Kirkebye & sønner flyttet i 1950 til Tjuvholmen.

Kulturminne og naturreservat
Inne på grøntområdet ligger en gravhaug.

Deler av Tjuvholmens østre områder (rundt «Vesle-Mjøsa») tilhører Åkersvika naturreservat.

Kommunens utviklingsplan fra 2008
Hamar kommune vedtok i 2008 en utviklingsplan for Tjuvholmen, der båthavnen skal fortsette innenfor en ramme av 500 plasser, og friluftslivet skal styrkes ved etablering av utsiktspunkter, oppholdssteder, terrassering ned mot vannet, anlegg for jolleaktiviteter m.m. Vedtaket innebærer at det skal bygges kai for rutebåten Skibladner, men dette er ikke gjennomført per 2013.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker
 Tjuvholmen – utviklingsplan. Med lenke til Tjuvholmen, Hamar. Forprosjekt utviklingsplan. Feste Lillehammer AS Landskapsarkitekter MNLA, 2006. Hamar kommunes nettsted, 4 august 2008 (besøkt 29. juni 2013)
 Nettstedet digitaltmuseum.no har per juni 2013 120 bilder knyttet til Tjuvholmen (besøkt 29. juni 2013)
 Hamar båtforenings hjemmeside (besøkt 29. juni 2013)
 Båthavnen. Nettstedet gjestehavner.no (besøkt 29. juni 2013)

Hamars geografi
Comité national olympique et sportif français

Comité national olympique et sportif français (CNOSF) er Frankrikes nasjonale idrettsforbund og nasjonale olympiske komité. Organisasjonen samler 96 forbund med  idrettslag. 

Comité olympique français (COF) ble grunnlagt i 1894 av baron Pierre de Coubertin, mens Comité National des Sports (CNS) ble til i 1908. De to organisasjonene slo seg sammen i 1972.

CNOSF har komiteer i regionene og avdelinger på departementsnivå. Videre har CNOSF egne komiteer for de oversjøiske områdene Fransk Polynesia, Ny-Caledonia, Saint-Martin og Wallis- og Futunaøyene.

Referanser

Eksterne lenker
 
  Frankrikes Olympiske Komité på Europas olympiske råds sider
  Frankrikes Olympiske Komité på www.olympic.org (IOKs sider)

Sport i Frankrike
Nasjonale olympiske komiteer
Etableringer i 1894
Fru Kroghs brygge

Fru Kroghs brygge (1, 2–10) er en gate og plass på Tjuvholmen i Oslo. Gaten går fra Kobbernaglen til fjordkanten på Tjuvholmens sydlige del Holmen. Gaten ble ferdigstilt i 2014. 

Gaten og plassen har grøntanlegg i midten og boligbygg på begge sider. 

Det var bydelsutvalget i Bydel Frogner som i 2007 besluttet å kalle opp gaten og plassen etter fru Krogh, som eide den ytterste delen av Tjuvholmen på 1700-tallet og som skal ha hatt kyr beitende på eiendommen.

Litteratur
Oslo byleksikon, 2010-utgaven, side 186

Eksterne lenker
 Oslo kommunes gateoversikt

Tjuvholmen
Veier i Oslo
Veier i Oslo oppkalt etter kvinner
Eva Sannum

Eva Sannum (født 27. april 1975 i Oslo) er en tidligere norsk modell med mange internasjonale oppdrag på slutten av 1990-årene og begynnelsen av 2000-årene. I dag jobber hun som tekstforfatter innen reklame.

Eva Sannum ble et kjent ansikt da hun var sammen med kronprins Felipe av Spania. Forholdet varte i fire år og det ble lenge spekulert i om de to ville forlove seg. Hun ble fotfulgt av spansk paparazzi utenfor sin leilighet i Oslo og forholdet fikk mye presseomtale både her hjemme og i Spanske medier. Da kronprins Haakon giftet seg med Mette-Marit Tjessem Høiby i 2001, var Eva Sannum gjest i bryllupet sammen med kronprins Felipe. I desember 2001 kunngjorde Felipe i spanske medier at forholdet med Eva Sannum var over. 

Hun er utdannet ved Westerdals School of Communication. Hun var i en periode ansatt som tekstforfatter i Try reklamebyrå før hun senere ble kreativ leder i Geelmuyden Kiese. I tillegg satt Eva Sannum i PFU (Pressens Faglige Utvalg). Hun er i dag sammen med og har barn med reklamemannen Torgeir Vierdal.

I 2019 var Sannum medlem av Kildeutvalget nedsatt av Norsk Presseforbund for å se på pressens forhold til sine kilder. Kildeutvalgets rapport lå til grunn da Vær Varsom-plakaten ble endret i 2021.

Sammen med Svein Tore Bergestuen og  begynte hun i 2020 som programleder i podkast-serien Tut & Mediekjør som fokuserer på presseetikk.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Prins Felipe bryter med Eva Sannum
  Eva Sannum: - Jeg vet hvordan det oppleves

Norske modeller
Personer fra Oslo
Mobb Deep

Mobb Deep er en amerikansk hiphop-duo fra Queensbridge, New York, USA, bestående av Havoc og Prodigy (1974-2017). Duoen er «en av de mest kritikerroste hardcore East Coast hiphopgrupper». Mobb Deep er en av de mest suksessrike hiphopduoer med over tre millioner solgte plater. De fleste av deres album har vært kritikerroste, spesielt The Infamous, som regnes for å være et klassisk album blant hiphopfans.

Diskografi

 Studioalbum
Juvenile Hell (1993)
The Infamous (1995)
Hell on Earth (1996)
Murda Muzik (1999)
Infamy (2001)
Amerikaz Nightmare (2004)
Blood Money (2006)
The Infamous Mobb Deep (2014)

 Mixtaper
Back from a Hiatus (1998)
Free Agents: The Murda Mixtape (2003)
The Mix Tape Before 9/11 (2004)
The New Mobb Deep (2004) 
Welcome To G-Unit (2005)
Best In Bizness - G-Unit Radio 17 (2006)
Best in Bizness Volume 2 - G-Unit Radio 20 (2006)
Queens Till The Casket Drop (2011)
White Cocaine (Mixed by Dj Iron Sparks) (2011)

 EP-er
Black Cocaine (2011)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Hiphopgrupper fra USA
Band etablert i 1992
Guri Johannessen

Guri Johannessen (født 2. november 1911 i Hol, død 11. november 1972) var en norsk politiker for Arbeiderpartiet. Hun var stortingsrepresentant fra Buskerud fra 1957 fram til sin død.

Johannessen jobba i unge år som servitør og dreiv på 1930-tallet ei kaffistove. Fra 1935 var hun husmor. Hun var medlem av Hol kommunestyre fra 1952 til 1959, de siste par åra også av formannskapet. I 1957 blei hun valgt inn på Stortinget for første gang, og hun blei gjenvalgt tre ganger, men døde i løpet av den siste perioden. De tre første periodene var hun medlem av sosialkomiteen, den siste av landbrukskomiteen.

Hun var medlem av landsstyret i Arbeiderpartiet fra 1963 til hun døde.

Kilder 
 Terje Nordby (red.): Storting og regjering 1945–1985. Biografier, Kunnskapsforlaget 1985.

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter for Buskerud
Stortingsrepresentanter 1958–1961
Stortingsrepresentanter 1961–1965
Stortingsrepresentanter 1965–1969
Stortingsrepresentanter 1969–1973
Lokalpolitikere i Hol
Ap-politikere i Buskerud
Personer fra Hol kommune