alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Kjetil Svanemyr

Kjetil Svanemyr (født 14. november 1959), bosatt i Folldal, tidligere redaktør i lokalavisen Folldals Marked og for nettstedet www.folldalsportalen.no, nå freelancejournalist, hundekjører og fjellklatrer. Han var blant annet med på den første norske vinterbestigningen av Trollveggen (Svenskeruta 1980 sammen med Hans Christian Doseth og Håvard Nesheim), og den første vinterbestigningen av Jubileumsveggen i Hurrungane i 1979 (sammen med Hans Christian Doseth, Ulf Geir Hansen og Finn Dæhli).

Referanser 

Norske redaktører
Fødsler i 1959
Carrauntuohill

Carrauntuohill, eller Carrauntoohill (irsk: Corrán Tuathail), er et fjell i grevskapet Kerry i Irland. Det er det høyeste fjellet på øya Irland, med sine 1 038 meter over havet. Carrauntuohill er den sentrale toppen i fjellkjeden Macgillycuddy's Reeks. 

I denne fjellkjeden er det to andre topper som rager over 1 000 meter (Beenkeragh 1 010 m; og Caher, 1 001 m). 

Navnet kommer av det irske Corrán Tuathail som betyr «Tuathals sigd».

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fjell i Republikken Irland
Kerry
Fjell over 1000 meter
Børsteløpere

Loricera
 Elliptosoma

Børsteløpere (Loricerinae) er en liten underfamilie av løpebiller som lettest kan kjennes på at de innerste antenneleddene har mange kraftige børster. De er forholdsvis små og slanke løpebiller. I Europa (bortsett fra Madeira) finnes det bare én art, børsteløper (Loricera pilicornis). Den er også vanlig i Norge.

Utseende 
Små til middelsstore (gjerne 5 – 7 mm), slanke, litt flate løpebiller, mer eller mindre svarte uten metallglans. Hodet er ganske stort og bredt, nærmest trekantet sett ovenfra, med utstående fasettøyne. Antennenes første ledd er stort og krumt (bananformet), de påfølgende leddene er små og korte med påfallende lange, kraftige børster. Brystskjoldet (pronotum) er litt bredere enn hodet og litt bredere enn langt, omtrent hjerteformet med avrundede bakhjørner. Det har en markert midtfure og også to avlange, dype groper ved roten. Ved roten er det sterkt og grovt punktert, på resten av overflaten svakere, men tydelig. Dekkvingene har avrundede skuldre og kraftige punktrader. De kan ha noen store punktgroper med en børste i, men er ellers hårløse. Beina er lange og tynne som vanlig for løpebiller. Larvene er slanke og langbeinte med et par lange haletråder.

Levevis 
Børsteløperne er aktive rovdyr. Det antas at de bruker de kraftige børstene på antennene til å danne et "bur" som hjelper dem å fange små byttedyr. De er nattaktive, om dagen kan man gjerne finne dem under steiner. Loricera pilicornis er vanlig i litt rikere skogtyper og i hager.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Adephaga
 Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
 Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
 Underfamilien børsteløpere, Loricerinae Bonelli, 1810
 Slekten Elliptosoma Wollaston, 1854 – bare på Madeira
 Elliptosoma wollastoni (Javet, 1852)
 Slekten Loricera Latreille, 1802
 Børsteløper, Loricera pilicornis (Fabricius, 1775) – eneste art i Europa
 Loricera decempunctata Eschscholtz
 Loricera foveata LeConte
 Loricera rotundicollis
 Loricera aptena
 Loricera stevensi
 Loricera mirabilis
 Loricera ovipennis
 Loricera obsoleta

Referanser

Litteratur 
 Bertram G. Rye. 1908. Biller I. Løpebiller. Danmarks Fauna Bind 3. G.E.C. GAD, København.

Eksterne lenker 
 
 Loricera pilicornis - bilde
 Loricera foveata - Tree of Life - med bilde engelskspråklig
 Database - Carabidae of the World - database, utbredelse, bilder  engelskspråklig
 Ground beetles - Photo catalog of the Central European Carabidae - bilder  engelskspråklig
 Norsk Entomologisk forening

 
Biller formelt beskrevet i 1802
Heterobathmia

Heterobathmia pseudoeriocrania
 Heterobathmia valvifer
 Heterobathmia diffusa

Heterobathmia er en slekt av primitive sommerfugler som står ganske for seg selv systematisk. I likhet med kjevesommerfugler (Micropterigidae) og slekten Agathiphaga mangler de sugesnabel, men har derimot funksjonelle mandibler (overkjever). Fylogenetisk er Heterobathmia regnet for å være søstergruppen til alle sommerfuglene med sugesnabel, Glossata. Det er kjent rundt 10 arter, men bare fem av dem ser ut til å være beskrevet foreløpig.

Utseende 
Små (vingespenn ca. 10 millimeter), gråaktige møll med metallisk glans. Antennene er trådformede og omtrent halvparten så lange som forvingen. Forvingene er smale og parallellsidige, avrundet i spissen. De har gjerne noen lyse flekker i den ytre delen. Bakvingen er parallellsidig, tilspisset ytterst, tynt kledt med gråaktige skjell. Vingefrynsene er kortere enn vingens bredde.

Levevis 
Artene er sterkt knyttet til slekten sørbøk (Nothofagus spp.). Larvene minerer i sørbøkens blader og de voksne møllene lever av pollenet. Heterobathmia flyr om dagen og er metallisk fargede, de ligner slik på kjevesommerfugler (Micropterigidae).

Utbredelse 
De er bare kjent fra Chile og Argentina.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Heterobathimiina – bare én familie
 Familien Heterobathmiidae Kristensen & Nielsen, 1979  – bare én slekt
 Slekten Heterobathmia Kristensen & Nielsen, 1979  
 Heterobathmia pseuderiocrania Kristensen & Nielsen, 1979
 Heterobathmia valvifer Kristensen & Nielsen, 1998
 Heterobathmia diffusa Kristensen & Nielsen, 1979
 Heterobathmia megadecella Hünefeldt & Kristensen, 2012
 Heterobathmia nielsenella Hünefeldt & Kristensen, 2012

Kilder 
 Tree of Life, Heterobathmiidae

Eksterne lenker 
 
 Bilde av Heterobathmia pseuderiocrania

Sommerfugler
Sommerfugler formelt beskrevet i 1979
Mathias Glomnes

Mathias (eller Matias som han selv skrev navnet) Glomnes (født Eliassen 2. februar 1869 i Stryn, død 5. juni 1956 i Oslo) ble skytterkonge på Landsskytterstevnet i Steinkjer i 1906 og i Oslo i 1907. Han ble dermed den første dobbeltkonge i Landsskytterstevnets historie. Han representerte Oslo Nordre (Kristiania N.) skytterlag. Han ble den første som fikk kongepokal fra Kong Haakon VII da han vant i Steinkjer, og året etter i Oslo ble også premien delt ut av Kong Haakon personlig. På premieutdelingen som foregikk på St. Hanshaugen var også Christian Michelsen og Gunnar Knudsen samt en rekke andre politikere og forsvarstopper til stede. Den gang kunne man kun få kongepokalen én gang, det var derfor Anders Skuterud som fikk kongepokalen i 1907, mens Glomnes fikk en sykkel, som straks fikk tilnavnet «Kongesykkelen».

Han hadde stilling som sekretær på Skytterkontoret og etablerte egen engrosforretning innen frukt og hermetikk.

Han var formann i Oslo Nordre skytterlag i 25 år, og medlem i Oslo skyttersamlags styre i 28 år. Han er hedret med forjenstmedalje fra både lag, samlag og skyttervesenet, samt fra de nordiske lands skytterorganisasjoner.

Sønnen Sverre Glomnes ble skytterkonge i 1933. Datteren, Elfrida Glomnes (f. 14. oktober 1906, d. 21. mars 1984), giftet seg med motstandsmann og historiker Einar Høigård. Etternavnet stammer fra gården Glomnes i Oppstryn i Stryn kommune.

Andre titler 
 Vinner av samlagsskytingen på Landsskytterstevnet med Oslo skyttersamlag i 1910
 OL-deltaker i London 1908 og Stockholm 1912

Referanser

Kilder 
 Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen

Eksterne lenker 
 
 Det frivillige Skyttervesens hjemmesider

Norske skyttere
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1908
Skyttere under Sommer-OL 1908
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1912
Skyttere under Sommer-OL 1912
Personer fra Stryn kommune
Tilsyn

Tilsyn betyr å passe på, føre tilsyn med, eller stelle for eller med noe eller noen. Likeledes er tilsyn en felles betegnelse på instanser innenfor offentlig forvaltning som ser etter at lov- og regelverk blir overholdt.

Tilsynsorganer i Norge
Det finnes mer enn 50 ulike tilsynsorganer i Norge. Her er noen eksempler: 
Statens helsetilsyn fører tilsyn med alt helsepersonell i Norge. Helsetjenestene i Norge er regulert i et sett av lover og forskrifter som forplikter alle som yter tjenester.
Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet fører tilsyn med at virksomhetene følger arbeidsmiljø- og sikkerhetslovgivningens krav. Arbeidstilsynet fører tilsyn med arbeidslivet på land mens *Petroleumstilsynet fører tilsyn med petroleumsvirksomheten på sokkelen og enkelte petroleumsanlegg på land.
 Konkurransetilsynet overvåker at konkurranselovens bestemmelser blir fulgt.
 Finanstilsynet har tilsyn med blant annet banker, finansieringsselskap, kredittforetak, forsikringsselskap, pensjonskasser, verdipapirforetak, fondsforvaltninbgsforetak, børser, eigedomsmeglerforetak, rekneskapsførere, revisorer osv.
 Luftfartstilsynet fører tilsyn med at lover og forskrifter som gjelder sivil luftfart etterleves, og har overordnet ansvar for å fastsette normer og utøve kontroll i forhold til flyselskaper, verksteder, piloter og kabinpersonell.
Datatilsynets oppgave er å overvåke overholdelse av personopplysningsloven. 
 Statens jernbanetilsyn er utøvende kontroll- og tilsynsmyndighet for jernbanevirksomheter i Norge, herunder trikk og T-bane.  
 Barneverntjenesten fører tilsyn med fosterhjem.
 Kommunene er pålagt å føre tilsyn med barnehagene og at reglene i plan- og bygningsloven blir fulgt av foretak.
 Statsforvalter (tidligere fylkesmannen) fører tilsyn med kommunene og fylkeskommunene.
 Utdanningsdirektoratet fører tilsyn med privat skoler, og har ansvaret for at Fylkesmannen fører tilsyn etter opplæringsloven.
 Biskopene i Den norske kirke fører tilsyn i forhold til menigheter, rådsorganer og ansatte i kirken.
 Tilsynet for universell utforming av ikt har ansvar for å følge opp forskrift om universell utforming av ikt-løsninger

Samfunn
Offentlig forvaltning
Kvernbergsund bru

Kvernbergsund bru eller Kvernbergsund, som lokalt også kalles både «Sundbrua» og «Rådhusbrua», er hovedforbindelse mellom Eikliområdet og sentrum i Hønefoss. Brua er cirka 153 meter lang og var ny i årsskiftet 1941/1942, etter at det hadde blitt jobbet med å sette den opp den i perioden 1939–1940. Da tyskerne kom til Hønefoss i april 1940 sto brukarene klare til å få lagt stålbjelkene, men krigen medførte at brua ikke ble klar før noe senere.

Ved det sørlige bruhodet ligger henholdsvis Ringerike rådhus og nå nedlagte Eikli skole på hver sin side. Disse marker starten på Osloveien (stamveien mellom Hønefoss og Oslo) som går sørover gjennom Dalsbråten og opp Kvernbergbakken til Hvervenkastet og det nye handels- og industriområdet på Hvervenmoen, der det er av- og påkjøring til E16. På bysiden går trafikken inn i Owrens gate og Kongens gate, som fører til Hønefoss bru over Hønefossen. Det er også avkjøring til Storgata fra bruenden.

Kvernbergsund er et gammelt sundsted ved Storelva mellom Eikli i tidligere Norderhov kommune og den gamle bykommunen Hønefoss. Kvernbergsundet har i dag bilbru med to kjørefiler og fortau på begge sider.

Det ble bygget vei fra Norderhov kirke til Kvernbergsund i 1930, men det var først etter at det ble bygget vei fra Svangstrand til Humledal i Hole i 1854 at trafikken inn mot den nye byen ved Hønefossen økte på og behovet for bruer meldte seg. Før det kom fast bru over sundstedet ble det vinterstid gjort flytebru av tømmer på elveisen. Disse bruene hadde imidlertid sine begrensninger.

Den gamle sundveien fra fulgt traséen til Storgata fra dagens Søndre torv og ned mot skolen som vi i dag kjenner som Ringerike videregående skole, der veien dreide inn på Mossestueløkka og passerte mellom Mossestua og ei gammel smie som lå der, og videre over tomten til gamle Håndverkeren, forbi fogd Ole Andreas Owrens veranda og inn i det som i dag kalles Schjongs gate (som altså opprinnelig utgjorde siste del av den gamle sundveien) ned til sundstedet.

Den første brua over Kvernbergsund var ei pelebru av tømmer og treverk og sto klar vinteren i 1861. Brua hadde fjorten spenn og en lengde på cirka 129 meter. Pelebrua endte rett vest for Thornegården på bysiden, litt vest for der gang- og sykkelstien kommer opp fra Schjong i dag. Det er fortsatt spor etter gamlebrua, som ble betydelig ombygget og forsterket i 1887.

Fotogalleri

Se også 
 Hønefoss bru
 Overmannsund
 Kvernbergsunds-Ødegaarden

Referanser

Norderhovs geografi
Hønefoss
Broer åpnet i 1861
1861 i Norge
Veibroer i Viken
Veier i Ringerike
Fylkesvei 2872

Fylkesvei 2872 , som lokalt også kalles Vestsideveien, heter nå Vestre Ådal og går mellom Hønefoss og Elsrud i Vestre Ådal i Ringerike kommune. Veien går via Kilemoen og opp langs vestsiden av Ådalselva og Sperillen.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 172.

Det tidligere navnet på denne gamle veien var «Vestsideveien», men fra 2013 heter både veien og bygdene videre nordover langs vestsiden av Ådalselva og Sperillen «Vestre Ådal».

Kommuner og knutepunkter

Bildegalleri

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Viken
Norderhovs geografi
Ådals geografi
Veier i Ringerike
Rain (Lech)

Rain am Lech (Bayern) er en middelalderby (eller på tysk; Dorf) som ligger ved utløpet av elven Lech der den renner ut i Donau, geografisk plassert mellom Augsburg, Ingolstadt, Donauwörth. Byporten ble gjennom flere hundre år brukt som innfallsport – og kontrollpost – for trafikk av bønder på vei sydover i Bayern. 

Rain am Lech har store landbruksområder med sukkerroer og maisproduksjon. Egen sukkerfabrikk. Jernbanelinjen mellom Ingolstadt og Donauwörth går rett forbi byen, med forbindelse til sukkerfabrikken. 

Plastrørfabrikken Drossbach har sin hovedfabrikk rett utenfor sentrum. Hovedsentralen for en av Bayerns største gartneri og hagesenterkjede – Dehner – ligger også her.

Historie
Under 30-årskrigen sto det store slag utenfor Rain, med svært store tap av soldater. Det anslås tall over 10 000 drepte soldater.

Bilder

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Bayern
Stangnes Rå videregående skole

Stangnes Rå videregående skole i Harstad er en av Troms og Finnmark fylkes største videregående skoler med over 500 elever. Skolen har 2 skolesteder, i Harstad og på Borkenes i Kvæfjord. Skolested Stangnes har opplæring innen åtte ulike yrkesfaglige utdanningsprogram og påbygging til generell studiekompetanse. Skolen har en større gymsal som brukes til gymnastikk og felles samlinger. Det er også en større kantine i skolens bygg som har ved flere anledninger blitt kåret til en av de beste i regionen. Skolested Rå har opplæring innen 4 ulike utdanningsprogram. Rektor på skolen er Sylvi Berg.

Skolen tilbyr følgende yrkesfaglige utdanningsprogram: Bygg- og anleggsteknikk, Design og håndverk, Elektro og datateknologi, Helse og oppvekstfag, Informasjonsteknologi og medieproduksjon, Salg, service og reiseliv, Teknologi og industrifag (TIF), Restaurant- og matfag, Idrettsfag og studiespesialiserende.

Eksterne lenker
 Skolens nettsted

Videregående skoler i Troms og Finnmark
Skoler i Harstad
Poulnabrone Dolmen

Poulnabrone Dolmen eller Poulnabronedyssen (engelsk: The hole of the sorrows, «Sorgenes hull») er en gammel dysse i kalksteinslandskapet Burren i grevskapet Clare i Irland. Dyssen kan dateres tilbake til den neolittiske perioden, sannsynligvis mellom 3800 og 3200 f.kr. Dyssen består av en toppstein på om lag fire meter støttet av to mindre pilarer. Like ved er det en varde.

Det ble oppdaget en sprekk i en av pilarene i 1985. Dyssen ble demontert og den ødelagte steinen ble erstattet. Det ble foretatt utgravninger ved denne anledningen, og man fant restene av seksten voksne og barn gravlagt under monumentet. Det ble også funnet et øksehode og flere pilspisser av flint.

Eksterne lenker 
 
 Dybdebeskrivelse av Poulnabrone – Ian Kuijts side (engelsk) 
 Megalithicireland (engelsk)

Clare
Byggverk i Republikken Irland
Steinalderen
Arkeologiske steder i Irland
Tempo (tegneserieblad)

Tempo var et tegneserieblad som ble gitt ut av Hjemmet forlag fra 1966 til 1979.
Bladet presenterte først og fremst franske og belgiske tegneserier og bortsett fra enkelte serier som Tintin, var dette første gang franske og belgiske serier ble oversatt til norsk.

Blant seriene var A/S Gentlemen, Asterix, Ompa-pa, Bernard Prince, Bruno Brazil, Max Tyler, Kim og Sabu, Cobalt & Paprika, Buddy Longway, Iznogood, Familien Franval, Lucky Luke, Red Kelly, Kim West, Sjørøveren Rødskjegg, Allan Falk, Blueberry, Mark Breton, Tim Corner, Tintin og mange flere.

Serien har siden blitt utgitt igjen som et retroblad over hele Norge siden 2015.

Bladet hylles av Jokke & Valentinerne i låta av samme navn.

Tegneserieutgivelser
Nedlagte norske ukeblader
Publikasjoner etablert i 1966
Publikasjoner nedlagt i 1979
Kunst og kultur i 1966
Kunst og kultur i 1979
Partidul Social Democrat

Partidul Social Democrat («Det sosialdemokratiske partiet», PSD) er et sosialdemokratisk politisk parti i Romania. Partiet blei danna i januar 2001 gjennom en sammenslåing av de tidligere partiene PDSR og PSDR. 

Partiet er medlem av Det europeiske sosialdemokratiske partiet (PES).

Før parlamentsvalget i 2008 satt partiet i opposisjon. Etter valget inngikk imidlertid partiet i en koalisjonsregjering med det liberalkonservative Partidul Democrat-Liberal. Regjeringen gikk av i 2015 etter en storbrann i en nattklubb, med flere døde.

Partiet vant parlamentsvalget 11. desember 2016, og dannet en koalisjonsregjering med det liberale partiet ALDE. Regjeringen tiltrådte 4. januar 2017 med Sorin Grindeanu som statsminister. Partiet hadde først nominert Sevil Shhaideh som statsministerkandidat, men hun ble ikke godkjent av president Klaus Iohannis.

Referanser

Eksterne lenker 

 

Sosialdemokratiske partier
Politiske partier i Romania
Politiske partier etablert i 2001
2001 i Romania
Santa Maria delle Grazie (Milano)

Santa Maria delle Grazie er en berømt kirke og kloster i Milano og er innskrevet i  UNESCO verdensarvliste.

Santa Maria delle Grazie er kjent for freskoen Nattverden av Leonardo da Vinci. Freskoen befinner seg i klosterets refektorium.

Byggingen 

Hertugen av Milano, Francesco I Sforza, beordret byggingen av et dominikansk kloster og kirke på stedet hvor det fra før stod et lite kapell dedisert til Santa Maria delle Grazie.

Hovedarkitekt for byggverket var Guiniforte Solari. Klosteret ble fullført 1469, mens kirken tok lengre tid. Den nye hertugen, Ludovico Sforza, ønsket at den nye kirken skulle bli Sforza-familiens familiegravsted. Han fikk derfor bygget om korsgangen og apsiden, som ble fullført etter 1490. Det er antatt at Donato Bramante tegnet apsiden.

Ludovicos hustru Beatrice d'Este ble gravlagt i kirken i 1497.

Senere skader på bygningene 
Napoleons okkupasjonsstyrker gjorde om refektoriet til en hestestall, og denne bruken førte til store skader.

Natten til 15. august 1943 traff engelske og amerikanske bomber både kirken og klosteret, og en del vegger ble ødelagt.

Se også 
Nattverden av Leonardo

Eksterne lenker 
 
 Leonardo's Last Supper: QTVR

Maria delle Grazie
Verdensarven i Italia
Byggverk i Milano
Katolske klostre
Klostre i Italia
Tossevika

Tossevika (gnr. 27) nord i Vestre Ådal er en gammel storgård og ei lita grend, i Ringerike kommune. Stedet ligger like sør for Strande langs Vestsideveien, mellom Vikerfjell og Sperillen. Det er også tilkomst via avkjøring fra europavei 16 ved Ringmoen i Ådal og brua over Killingstrømmen.

Ådals geografi
Gårder i Ringerike
Bergsund

Bergsund er en gammel storgård og et sunnsted i Ytre Ådal i Ringerike kommune. Gården ble delt i to før den rakk å bli matrikkelført. Akkurat når delingen skjedde er ukjent. 

Østre Bergsund (gnr. 276 i Ringerike, gnr. 6 i tidligere Ådal herredskommune, opprinnelig matrikkelnummer 144). Gården ligger langs E16 mot Valdres, på østbredden av Ådalselva mellom Ringmoen og Somdalen.

Vestre Bergsund (gnr. 277 i Ringerike, gnr. 7 i tidligere Ådal herredskommune, opprinnelig matrikkelnummer 172). Gården nevnes først i norske kilder som westre Bærgha sundhe (Vestre Bergsund) i et diplom (DN. IX 251, 1436) datert 11. mars 1436. Gården ligger på ei halvøya langs vestbredden av elva, et stykke sør for Killingstrømmen. Vestre Bergsund og halvøya har bare tilkomst med bil via Vestre Ådal (lokalt kalt Vestsideveien).

Fra 1868 var Bergsund et av anløpsstedene for DS «Bægna», som trafikkerte Ådalselva og Sperillen fram til 1929, da en motorbåt tok over. Dette fortsatte fram til 1933, da båttrafikken ble nedlagt for godt. På elva ble imidlertid trafikken nedlagt i 1926, da Sperillbanen ble åpnet. Langs østsiden av elva ved Bergsund lå også Bergsund skysstasjon, en bygningsmasse som opprinnelig het Kjerstistua og senere fikk navnet Bergsund gjestgiveri.

Se også 
 Liste over gårder i Ringerike

Referanser 

Ådals geografi
Halvøyer i Viken
Johannesøgle

Johannesøgle er en liten skink. I likhet med de andre brilleskinkene beveger den ikke øyelokkene, og kan derfor minne litt om en slange.

Dette er den europeiske skinkarten som går lengst nord, ettersom den finnes i Ungarn og Sør-Slovakia. Ellers lever den på Balkan og på mange av de greske øyene, som Korfu, Kykladene, Sør-Sporadene, Lésvos og Samos. Arten finnes også i vestlige og sentrale deler av Anatolia.

Tre nærstående former ble i 1997 skilt ut som egne arter: Det er A. budaki fra Sør-Anatolia, Kypros, Vest-Syria og Libanon, A. chernovi fra Øst-Anatolia og Transkaukasia, og A. rueppellii, som lever i Israel, Vest-Jordan og på Sinaihalvøya.

Nyere forskning har vist at A. kitaibelii i denne snevre betydingen heller ikke er monofyletisk. Populasjonen på øya Kastellorizo fortjener sannsynligvis artstatus, og midt blant øyene i Egeerhavet går det en grense mellom en europeisk og en asiatisk klade.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 IUCN Red List of Threatned Species – Ablepharus kitaibellii
 Amphibians and Reptiles of Europe: Ablepharus kitaibelii

Skinker
Krypdyr formelt beskrevet i 1833
Dyr formelt beskrevet av Gabriel Bibron
John Voje

John Voje (født 1879, død 1921) fra Drangedal ble skytterkonge på Landsskytterstevnet i Oslo i 1914.

Referanser

Kilder 
 Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige skyttervesen

Eksterne lenker 
 Det frivillige Skyttervesens hjemmesider

Norske skyttere
Personer fra Drangedal kommune
Fødselsdato ikke oppgitt
Dødsdato ikke oppgitt
Fødsler i 1879
Dødsfall i 1921
Sønderborg lufthavn

Sønderborg lufthavn (IATA: SGD, ICAO: EKSB) er en flyplass som ligger i Sønderborg i Danmark.

Ruter og selskaper

Kilder 
AIP Denmark: Soenderborg – EKSB
VFR Flight Guide Denmark: Soenderborg – EKSB

Eksterne lenker 
 Sønderborg Airport official site
 
 farecompare.com: Sønderborg Destinations

Flyplasser i Danmark
Flyplasser åpnet i 1950
1950 i Danmark
Byggverk i Sønderborg
Als
Inishtrahull

Inishtrahull Island er en øy i grevskapet Donegal i Irland. Den ligger om lag 10 kilometer nordøst for Malin Head, det nordligste punktet på øya Irland. Inishtrahull er den nordligste øya ved øya Irland.

Øya er formet av den metamorfe gneisarten kjent som Inishtrahull Gneiss, datert til å være 1700 millioner år gammel. Denne steinen er med det den eldste kjente på de irske øyene.

Øya har ikke vært befolket de siste tiårene. Det er imidlertid fortsatt flere hus og til og med en liten skole som viser at det ikke er lenge siden denne øya var bebodd av et lite samfunn.

 
Øyer i Republikken Irland
Donegal