alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Dariénplanen

Dariénplanen var et mislykket forsøk av Skottland på å etablere en koloni kalt «New Caledonia» på Panamaneset på 1690-tallet.

Eksterne lenker
 Darién-expeditionen – mer detaljerad information om händelsen

Nord-Amerikas historie
Etableringer i 1698
Opphør i 1700
Politikk i 1698
Politikk i 1700
1698 i Nord-Amerika
1700 i Nord-Amerika
Tallerken

En tallerken er en rund og flat plate med opphøyde kanter til å spise av. Der er følgende hovedformer for tallerkenen:
 dyp spisetallerken
 flat spisetallerken
 en serveringstallerken (fat)
Den dype tallerkenen er mer skållignende enn den fatlignende flate tallerkenen. Den dype tallerkenen anvendes spesielt til flytende føde som suppe og grøt, mens fast føde spises av flate tallerkener. Således vil det ofte følge en skje med til den dype tallerkenen, mens den flate tallerkenen gjerne settes frem sammen med kniv og gaffel.

Noen steder i Norge (særlig på Vestlandet) benyttes også ordet fat i stedet for asjett eller spisetallerken som en del av dagligtalen. Andre steder brukes ordet fat kun i betydning av en større tallerken for distribusjon av mat til mindre enheter hvor maten fortæres.

Tallerkener kan lages av keramikk og steintøy som porselen og  fajanse, men også av metall, treverk og plast.

Bildeeksempler

Se også 
 Platte, veggtallerken
 Skål (beholder), asjett
 Fat
 Dekketallerken

Eksterne lenker 
 

Kjøkkenutstyr
Porselen
Dekketøy
Karen Mowat

Karen Mowat - het som gift Karen Axelsdatter Rosenkrantz (født ca. 1630 på Tysnes - døde i Christiania i 1675) var datter av admiral Axel Mowat og Karen Bildt, og den rikeste arving på Vestlandet etter at begge brødrene hennes døde unge. 

I 1643 ble hennes bror, sjøoffiseren Axel Mowat, drept i duell med sin slektning Lauritz Galtung (som til gjengjeld ble landsforvist, men kom tilbake alt året etter).

Ekteskap og jordegods 
Under et julegilde på Bergenhus fridde den forgjeldete danske adelsmannen Ludvig Rosenkrantz til Karen, og faren hennes var skeptisk til en frier med et så opplagt økonomisk motiv. Men Karen fikk sin vilje igjennom, og paret giftet seg i 1658. De slo seg ned på herresetet Hatteberg, en del av Karens arv i Kvinnherad. Der satte de i gang oppføring av et nytt herresete, men Ludvig stakk snart av til København, der han håpet på et høyt embete; hans plan var å selge konens eiendommer i Norge og kjøpe et gods i Danmark i stedet. Men kongen kom ikke med tilbud om noe embete, tvert om var han mer opptatt av å ha lojale embetsmenn i Norge. I to år ventet Ludvig forgjeves, mens Karen satt tilbake på en byggetomt der kostnadene hauget seg opp med murere fra Skottland og gartnere fra Nederland, og ektefellen langt borte i København der han festet og ødslet bort hennes arv. Snart var paret helt forgjeldet. I brev kaller hun hans oppførsel «ret gallschap» (ren galskap). Han trygler henne om å ta med barna og flytte til ham i København, mens hun vil bli i Norge og står fast på at hans plass også er der. Etter to år ga han etter og kom tilbake til Norge, til en kone utslitt av skattekrav, gjeld og jordleie hun ikke fikk betalt. Men nå gikk Ludvig inn for å få godsets økonomi i orden, og bygningen stod ferdig i 1665. Ti år senere døde Karen Mowat i Christiania. Det er ukjent hva hun gjorde der, og hva hun døde av. 

Med henne og farens søster, som også het Karen, døde slekten Mowat ut.

Tre år etter Karens død ble Hatteberg opphøyet til baroniet Rosendal. Knut Galtung Døsvig, en fjern slektning av den Lauritz Galtung som drepte Karens bror i duell i 1643, besøkte første gang baroniet i 1962 sammen med sin far Sigurd Galtung Døsvig. Familien med røtter i Hardanger, og feriested på Ænes der Karen Mowats halvbror Anders Axelson vokste opp, følte tilknytning til stedet, og på 1990-tallet begynte Knut Galtung Døsvig å støtte baroniet økonomisk.

Etterkommere 
Av de ni barna døde tre tidlig, og tre sønner ble drept i krig. Sønnen Axel Rosenkrantz ble han som overtok godset i Rosendal, anla rosehagen og gjenskapte sin mors formue ved å behandle bøndene hardt og hensynløst. Datteren Justine Cathrine Rosenkrantz kom til hoffet i København som hoffdame for Christian 5.s tyske dronning Charlotte Amalie, men ble idømt livsvarig fengsel i 1699 etter å ha forsøkt å forgifte en annen hoffdame.

Referanser

Se også 
 Karen Mowat-Suite

Eksterne lenker
  Karen Axelsdatter Rosenkrantz (Mowatt) på Geni.com
 Om Karen Mowat

Personer fra Tysnes kommune
Personer fra Kvinnherad kommune
Fødsler på 1600-tallet
Dødsfall i 1675
WiMP

WiMP var en norskutviklet musikkstreamingstjeneste som ble startet av Aspiro og Platekompaniet. Tjenesten gav tilgang til avspilling av over 25 millioner låter. Schibsted meldte interesse for å kjøpe Aspiro i 2012, og per 14. mars 2012 eide Schibsted 74,3 % av aksjene, mens totalbudet på 340 millioner svenske kroner vakte sterk motstand blant mindre aksjonærer.<ref>«Schibsted gir opp å kjøpe WiMP» – Aftenposten 15. mars 2012, Økonomi side 5.</ref> Strømmetjenesten ble i 2015 overtatt av Tidal da Schibsted solgte Aspiro og WiMP til selskapet S. Carter Enterprises, som er eid av rapperen Jay-Z for om lag 438 millioner kroner.

 Funksjonalitet 
Kopier av musikken ble ikke lagret lokalt, men man hadde tilgang den gjennom såkalt streaming over Internett. Det var også mulig å kjøpe enkeltlåter og album. Den musikken man kjøper lagres lokalt, uten kopisperre.

WiMP tilbød musikk fra de fleste av de store plateselskapene samt en rekke uavhengige mindre selskaper.

Programmet ga mulighet til å søke etter artister, album og låter, og anbefalte relatert musikk. Brukere kunne også opprette egne spillelister som kunne deles med andre.

WiMP lanserte en HiFi-versjon med CD-kvalitet i oktober 2013.

I februar 2014 introduserte WiMP også musikkvideoer for Android-klienten, samt et integrert musikkmagasin i spilleren.

 Mobile plattformer 
WiMP utviklet programvare til iPhone, iPad, Android, Symbian/MeeGo og Windows Phone.

 Kritikk 
WiMP måtte i 2010 tåle massiv kritikk etter at WiMP/musikkansvarlig i Telenor anonymt gikk til angrep på en journalist som skrev en test av WiMP til iPhone på nettstedet  iPod1.no. Under pseudonymet prudent kritiserte Telenor-representanten testen, men de anonyme kommentarene ble senere avdekket og offentliggjort av journalisten som skrev den opprinnelige testen.

Offentliggjøringen førte til omfattende kritikk i det sosiale mediet Twitter og saken ble omtalt som #wimpgate. Norske nettaviser som NRK, Amobil og Adressa og Itavisen plukket også opp historien.

 Mottagelse 
WiMP scoret bra i tester. VG hevdet WiMP var den beste musikkstreamingtjenesten.

WiMP HiFi ble kåret til Årets produkt 2013 av Lyd & Bilde''.

Referanser

Kilder 
 
 Aftenposten: «Råsterk Spotify-utfordrer»
 Teknofil: «Sniktitt: Wimp - fremtidens musikkløsning?»
 Sniktitt på Wimp - Norges svar på Spotify i VG 13. mai 2009.
 Telenor-sjef avslørt i kommentarfelt til Wimp-test på NRK 12. april 2010.
 Test av de to musikktjenestene WiMP og Spotify på IDG 10. mars 2010.

Eksterne lenker 
 

Musikkprogramvare
Strømmetjenester
Opphør i 2015
Maltakonferansen

Maltakonferansen fant sted fra 2. til 3. desember 1989, få uker etter Berlinmurens fall, mellom USAs president George H.W. Bush og Sovjetunionen leder Mikhail Gorbatsjov. Hensikten med møtet var å diskutere de hurtige endringene som skjedde i Europa etter jernteppet ble løftet. USA tilbød Sovjet støtte, og innpass i internasjonale handelsfora, til støtte for perestrojka og glasnost politikken, og i bytte mot kommende reformer i Sovjet. En større nedrustningsavtale ble også diskutert.
Møtet resulterte ikke i noen avtaler, men blir regnet som viktig i forbindelse med Sovjetunionens fall, og la grunnlaget for senere avtaler.  Det fant sted på det sovjetiske cruiseskipet SS Maxim Gorkiy, som lå ankret opp utenfor havnen i Marsaxlokk på Malta.
Møtet var en oppfølger til et møte i New York i desember 1988, hvor blant andre også daværende president Ronald Reagan deltok.

Andre deltakere 
De andre deltakerne på Maltakonferansen var:

Sovjetunionens delegasjon
 Sergei F. Akhromeyev, forsvarsminister
 Alexander Bessmertnykh, statsråd i utenriksdepartementet 
 Anatoly I. Dobrynin, Sovjetunionens USA–ambassadør fra 1962 til 1986
 Eduard Shevardnadze, utenriksminister
 Aleksandr Jakovlev, sjefsideolog for Sovjetunionens kommunistiske parti (CPSU), formann for Sentralkomiteens råd for internasjonal politikk og Gorbatsjovs nærmeste rådgiver

USAs delegasjon
 James Baker, USAs utenriksminister
 Robert Blackwill, som hadde titlene Special Assistant to the President for National Security Affairs, og Senior Director for European and Soviet Affairs ved USAs nasjonale sikkerhetsråd 
 Jack F. Matlock, Jr., USAs ambassadør i Sovjetunionen 
 Condoleezza Rice, daværende direktør for sovjetiske og øst–europeiske saker ved USAs nasjonale sikkerhetsråd 
 Brent Scowcroft, nasjonal sikkerhetsrådgiver
 Raymond Seitz, statssekretær i utenriksdepartementet for europeiske og Canadiske saker 
 John H. Sununu, stabssjef ved Det hvite hus
 Margaret Tutwiler, statssekretær og talsperson ved utenriksdepartementet 
 Paul Wolfowitz, statssekretær ved forsvarsdepartementet
 Robert Zoellick, rådgiver ved forsvarsdepartementet

Referanser

Eksterne lenker
 Woodrow Wilson International Center for Scholars: arkivsøk (utskrifter fra samtalene på konferansen)

Politikk
Sovjetunionen
USAs historie
Europas historie
Malta
Hendelser i 1989
Konferanser
Ryszard Siwiec

Ryszard Siwiec (født 1909, død 12. september 1968) var en polsk revisor, lærer og tidligere motstandsmann som ble den første person som brente seg selv til døde i protest mot den sovjetiske invasjonen i Tsjekkoslovakia i 1968. Han gjorde dette i Warszawa under en nasjonal høstfest 8. september på stadionet Dziesięciolecia Stadium. Han døde av skadene fire dager senere. Hans selvmord ble bevitnet av rundt 100 000 tilskuere, inkludert det nasjonale lederskap og utenlandske diplomater som hadde blitt invitert til festivalen som en del av et stort propagandaarrangement.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Article about dissident protest under communism

Tsjekkoslovakia
Polakker
Romsdalshorn stoppested

Romsdalshorn stoppested var et av fem stoppesteder på Raumabanen med stasjonsbygning i Romsdalen. Det lå under fjellet Romsdalshorn, i bygda med samme navn. Stasjonsanlegget ble bygget samtidig med jernbanestrekningen, i 1923–1924. Bygningen er tegnet av Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad ved NSBs arkitektkontor. De ble tegnet i en nyklassisistisk stil, men inspirert av den mer nybarokk-nasjonalromantisk stilen fra stasjonbygningene på Dovrebanen. 
 
Stasjonsbygningen ved Romsdalshorn ble i 2005 flyttet til Horgheim, der den ble restaurert. Bygningen står like ved den store rasteplassen under Trollveggen, og like ved jernbanelinjen, men er ikke oppsatt som jernbanestasjon. Grunnen til flyttingen var den nye traséen til Europavei 136 gjennom Romsdalen, som ble lagt rett gjennom stasjonsområdet. Romsdalshorn stoppested representerer et viktig kulturminne for samferdsel i Møre og Romsdal.

Litteratur 
 Hjørungnes, Berge; Aassve, Anne-Grethe; Bryn, Knut; Waatvik, Anita K. 2005. Kulturminnevern gjennom 30 år. Fortidsminneforeningen, Romsdal avdeling. side 52. ISBN 82-90052-71-5

Eksterne lenker 

 Stasjonene langs Raumabanen på raumabanen.net

Jernbanestasjoner i Møre og Romsdal
Jernbanestasjoner på Raumabanen
Raumas historie
Nedlagte jernbanestasjoner i Norge
Jernbanestasjoner åpnet i 1924
1924 i Norge
Jernbanestasjoner nedlagt i 1988
Gudmund Hoel
Bjarne Friis Baastad
Jernbanebyggverk i Rauma
Zhuhui

Zhuhui (珠晖区) er et bydistrikt i den kinesiske provins Hunan. Det ligger i byprefekturet Hengyang (衡阳市). Det har et areal på 227 km² og teller ca. 270 000 innbyggere (2003).

Eksterne lenker 
 Informasjonsside

Distrikter i Hunan
Penrosemedaljen

Penrosemedaljen ble innstiftet i 1927 av R.A.F. Penrose, Jr. og er en pris som blir delt ut av Geological Society of America for de viktigste bidrag innen geologisk forskning.

I årene 1929, 1937 og 1943 ble prisen ikke delt ut.

Liste over prismottakere

Eksterne lenker 
 Penrosemedaljen hos The Geological Society of America

Geologi
Forskningspriser
Utmerkelser etablert i 1927
Vitenskap i 1927
Norsk Laserklubb

Norsk Laserklubb er den norske klasseklubben for jolleklassene Laser, Laser Radial og Laser 4,7.

Eksterne lenker 
 Bladet til jolleklasseforeningen

Norske båtforeninger
Grolsch

Grolsch (Koninklijke Grolsch N.V. eller Royal Grolsch N.V.) er et nederlandsk bryggeri etablert i 1615 av Willem Neerfeldt i Groenlo. Det ligger i dag i Enschede og har vært en del av SABMiller siden mars 2008. 

Grolsch er mest kjent for sin pils som opprinnelig ble brygget i Groenlo. Byen Groenlo var tidligere kjent under navnet Grolle, derav navnet Grolsch. De Grolsch Veste har fått sitt navn fra bryggeriet. Bryggeriet er en sponsor av stadionet og klubben FC Twente. 

Etableringer i 1615
Nederlandske selskaper
Nederlandske bryggerier
Nederlandsk mat og drikke
Overijssel
5
Lars Backe Madsen

Lars Backe Madsen (født 14. oktober 1968 i Halden) er norsk journalist og forfatter.
Han er utdannet ved Universitetet i Nürnberg og Handelshøyskolen BI.

Madsen  har tidligere jobbet i NRK, og er nå ansatt i Dagens Næringsliv.

Sammen med journalist og forfatter Jens M. Johansson har Madsen  skrevet bøkene Drømmen om England (2005) og Den forsvunne diamanten – historien om fotballens mørke side (2008), den første norske boken som har fått Skup-utmerkelse for kritisk og undersøkende journalistikk.

Referanser

Eksterne lenker 
 Tiden Norsk Forlag: Lars Backe Madsen

NRK-journalister
Journalister i Dagens Næringsliv eller forløpere
Norske sakprosaforfattere
Personer fra Halden kommune
Vinnere av SKUP-prisen
Fødsler i 1968
50 beste gjennom 50 år

50 beste gjennom 50 år er det fjerde samlealbumet til Wenche Myhre, og ble gitt ut i 2004.

Sporliste

CD1:

 «66» (U. Jürgens og O. Paus)
 «Lass Mich Bei Dir Sein» (N. Günter og H. Knef)
 «Da Kanns Du Was Da Hast Du Was» (Niessen og Charly)
 «Har du hørt historien om de tre små fisk»
 «Over regnbuen» (E. Y. Horburg, H. Arlen og A. Prøysen)
 «Midtsommersvermeri» (Nora Skaug)
 «Livets Glade Jenter» (R. Brendeland)
 «Her kommer musa» (Raab, Posegga, Dietrich og Myhre)
 «Tørk bort dine tårer» (Orup og M. Augen)
 «Hav og himmel» (J. V. Johannessen og E. Monn-Iversen)
 «Stjerne, stjerne natt» (D. McLean)
 «Du skal få din dag i morgen» (P. Kr. Indrehus, G. O. Bøkestad og J. V. Johannessen)
 «I'm a Woman» (S. Tveit og E. Skeie)
 «Det fins et lys i den mørke Tunnelen» (A. L. Webber og R. Borge)
 «Keep Smiling» (Jørstad, Albertelli, Malepasso og Fornaciari)
 «66 år» (U. Jürgens og O. Paus)
 «Tusen takk» (B. Kaempfert og D. Frøland)
 «Vi lever» (M. Sardou og J. Eggum)
 «Sorry Sally» (Clapton, Faltermeyer og Honer)
 «Wenn du mich berhührst» (D. Hill, D. Mann og R. Dahmen)
 «Det er jo disse ting der hender» (Pallavicini, P. Massara, J. Dassin, P. Delanoe og C. Lemesle)
 «Sambario» (E. Riccardi og D. T. T. Walther)

CD2:

 «Vi har en tulle med øyne blå» (H. Matthison, Hansen og M. Munthe)
 «Et fint bur» (J. Eggum)
 «Skogens sønn» (J. Eggum)
 «En natt forbi» (J. Eggum)
 «Peppar och salt» (P. Ramel)
 «Jeg og du og vi to og mange flere» (P. Curtis og Y. Numme)
 «There Must Be a Good Day Comin'» (Reilly og Reilly)
 «Now That I've Seen You» (Reilly og Reilly)
 «Er hat ein knallrotes Gummiboot» ((B. Schmidt og H. Bradtke)
 «Hei sveis, her kommer våren» (A. D. Giustina og S. Anderson)
 «If They Could See Me Now» (C. Coleman og C. Leigh)
 «Det var en ding, dong rena rama sing song, mini-mini flowerpower dress» (Bruhn, Buschor og P. Hellberg)
 «De siste entusiasterna» (P. Ramel og B. Wolgers)
 «Ein hoch der Liebe» (H. Jankowski og C. J. Schäuble)
 «Gartnerløkka» (Thoralf Borg og Rudolf Nilsen)
 «Tuppen og Lillemor» (Dybward, Petrie og Wingate)
 «Beiss nicht gleich in jeden Apfel» (H. Blum og W. Raschek)
 «Vinter og sne» (S. Jansen og A. Næss)
 «Å-å-å sheriff» (S. Gainsbourg og E. Hagen)
 «Jeg marsjerer ved din side» (R. H. Iredal, H. Saunders, T. Thomas og A. Bendiksen)
 «La meg være ung» (A. Bendiksen)
 «Jeg går på skole» (A. Bendiksen og A. Næss)
 «Gi meg en cowboy til mann» (R. Lindt, P. Strøm og I. Sem)
 «Bli med ut og fisk» (T. Atchison og E. Hagen)
 «Ei snerten snelle» (V. Sandbeck)
 «Katta vår» (B. Fabricius Bjærre og J. Fr. Ellertsen)
 «Tenk så deilig det skal bli» (P. G. Jensen og R. Asbjørnsen)
 «Åh, det er søndag» (D. Gibson og K. Myhre)
 «Kom å bli med»

Wenche Myhre-album
Samlealbum fra 2004
Ildjarn

Ildjarn var et norsk black metal prosjekt av Vidar «Ildjarn» Vaaer som ble etablert i 1992. Ildjarn ble offisielt oppløst i 2005.

Musikkstil
Mange av låtene hadde det samme trommemønsteret, og hadde en til to gitarriff. Prosjektets utradisjonelle musikkstil har blitt sammenliknet med en tidlig og minimalistisk hardcore punk. Noen av de siste utgivelsene til Ildjarn ble laget på kun en synthesizer.

Diskografi
Unknown Truths (Demo, 1992)  
Seven Harmonies of Unknown Truths (Demo, 1992)  
Ildjarn (Demo, 1993)  
Norse (EP, 1993)
Minnesjord (Demo, 1994) 
Det Frysende Nordariket (Samlealbum, 1995)
Ildjarn (Studioalbum, 1995) 
Forest Poetry (Studioalbum, 1996) 
Landscapes (Studioalbum, 1996) 
Strength and Anger (Studioalbum, 1996) 
Svartfråd (EP, 1996) 
Son of the Northstar (EP, 2001)
Hardangervidda (Studioalbum, 2002) 
Hardangervidda part 2 (EP, 2002)
1992-1995 (Samlealbum, 2002) 
Ildjarn-Nidhogg (Samlealbum, 2003) 
Minnesjord - The Dark Soil (EP, 2004)  
Nocturnal Visions (EP, 2004) 
Ildjarn 93 (EP, 2005)
Ildjarn is Dead (Samlealbum, 2005)

Medlemmer

Eksterne lenker
 
 

Norske black metal-band
Band etablert i 1991
Ambient-band
Ferdasyn

Ferdasyn er den siste demoen til det norske black metal-bandet Ulvhedner. Demoen ble kun utgitt i 300 håndnummererte eksemplarer.

Sporliste
 «Svartavatn» (5:02)  
 «Atter en ny tid omme» (5:22)  
 «Sanitorium» (0:36)  
 «Dreven i dauden av slit» (5:16)  
 «Ferdasyn» (6:39)

Eksterne lenker 

Norske musikkalbum
Black metal-album
Musikkalbum fra 2005
Ferdasyn/Trolldomsanger

Ferdasyn/Trolldomsanger er et split album mellom de to norske black metal-bandene Ulvhedner og Galdrer.

Sporliste

Ulvhedner 
 «Svartavatn» (5:07)  
 «...Atter er en ny tid omme» (6:05)  
 «Sanitorium» (5:20)  
 «Dreven i dauden av slit» (6:45)  
 «Ferdasyn» (5:12)

Galdrer
 «Norrøn himmel» (0:56)  
 «Ferdatokt» (4:31)  
 «Urskogens svarta djup» (4:39)  
 «Trolldomsanger» (4:36)  
 «Frost» (0:42)

Eksterne lenker 

Norske musikkalbum
Black metal-album
Musikkalbum fra 2006
Galdrer

Galdrer er et norsk black metal-band som ble etablert i 2004. Bandet ble startet av Torstein, Nag, Thorjan og Marius som hadde spilt en kort periode i Ulvhedner.

Medlemmer
«Blekjesdrotten» – Vokalist, gitar, bassgitar (Thurs)
«Naglapungen» – Gitar
«Kjeppulv» – Gitar
«Thorlja» – Trommer, Gitar

Diskografi
 Ferdasyn/Trolldomsanger (Split album, 2006)

Eksterne lenker
 
 
 

Norske black metal-band
Band etablert i 2004
María Pita

Mayor Fernández de la Cámara Pita, populært kalt María Pita, (født ca. 1560 i La Coruña, død 1643 i Cambre) var en spansk nasjonalheltinne under forsvaret av A Coruña (Galicia i Spania) under engelskmennenes angrep på byen i 1589.

Den 4. mai 1589 gikk engelske styrker, som allerede hadde kontroll i andre deler av byen, til angrep på gamlebyen. En engelsk flaggbærer hadde allerede nådd den høyeste delen av borgmuren da han ble drept av Pita. Hun stod på den høyeste delen selv, og skrek til forsvarerne: «Quien tenga honra, que me siga» («Den som har ære, følg meg!») Både menn, kvinner og barn tok til mot og den engelske hæren ble så drevet tilbake av byens forsvarere. Engelskmennene ga opp angrepet og dro tilbake til sine skip. 

María Pita var gift fire ganger og hadde to barn. Hennes heroiske gjerninger ble hedret og belønnet av Filip II av Spania, som ga henne en pensjon tilsvarende den som militære offiserer mottok, en bonus etter dødsfallet til hennes fjerde ektemann, og retten til å engasjere seg i handel med esler til og fra Portugal.

Andre kvinner deltok også direkte i forsvar av A Coruña. Historiske dokumenter forteller blant annet om en Inés de Ben som fikk behandling for to skuddsår som hun fikk i kamp.

Litteratur 
 Søknad til kongen om kompensasjon, Generalarkivet i Simancas. Bystyret i Castile. Bind 772.
 María Pita dødsattest, 21. februar 1643, Bispedømmets Gamle Arkiv, Fondo Parroquial Santiago de Sirgas, Libros Sacramentais nº 1

Personer fra La Coruña
Spanske offiserer
Militærkorsets orden

Militærkorsets orden (polsk: Order Krzyża Wojskowego) er en polsk militær orden. Den ble innstiftet 18. oktober 2006 av Polens nasjonalforsamling etter forslag av president Lech Kaczyński.<ref>[http://www.abc.com.pl/du-akt/-/akt/dz-u-06-194-1432 Ustawa z dnia 18 października 2006 r. o zmianie ustawy o orderach i odznaczeniach (Dz. U. z dnia 26 października 2006 r.)], abc.com.pl.</ref> Ordenen belønner fortjenstfull innsats innen Polens væpnede styrker i fredstid, samt innsats utført i polske bidrag til internasjonale stabiliserings- eller fredsbevarende operasjoner. Militærkorsets orden henter sitt navn fra de tidlige versjoner av navnet for Ordenen Virtuti Militari, Polens andre militære orden, som bare tildeles for innsats mens Polen er i krig. Militærkorsets orden rangerer som nummer fire av Polens seks ordener, etter Ordenen Polonia Restituta, men foran Uavhengighetskorsets orden. Polens president er ordenens stormester.

Inndeling

Militærkorsets orden er inndelt i tre grader:

  Storkors (Krzyż Wielki)
  Kommandørkors (Krzyż Komandorski)
  Ridderkors (Krzyż Kawalerski'')

Insignier

Ordenstegnet for Militærkorsets orden består av et kors med utbøyde armer, i blå emalje på gull eller sølv, med ørnen fra Polens riksvåpen i midten. Korset er opphengt i båndet i et ledd utformet som en krone. Baksiden bærer innskriften «MILITO PRO PATRIA» («kjemp for fedrelandet»), «MMVI» for innstiftelsesåret og et serienummer. Ordenstegnet er i gull for 1. klasse, i sølv for 2. og 3. klasse. Ordenstegnet for 3. klasse er mindre i størrelse enn det for 2. klasse.

Ordensstjernen er i sølv og har åtte grupper av tagger. Den har ordenstegnet i midten.

Ordensbåndet er blått med to røde striper.

Medlemmer av militær avdeling som er tildelt Militærkorsets orden bærer en skuldersnor i ordensbåndets farger til sin uniform.

Tildeling

Militærkorsets orden kan tildeles for fremragende stridsinnsats eller for eksepsjonelt mot i innsats mot terroraksjoner i Polen eller som ledd i polske styrkers innsats utenlands. Militærkorsets orden kan også tildeles militære enheter. Tildeling skjer ved Polens president etter innstilling fra et ordensråd, kalt ordenskapittel, seks medlemmer.

Ordenen ble første gang tildelt 30. november 2006. Det ble da foretatt en tildeling av ett kommandørkors, til sjefen for Polens styrker i Irak, og åtte ridderkors til medlemmer av de polske styrkene i Irak. Ett av ridderkorsene ble tildelt posthumt.

Referanser

Eksterne lenker
 Orders and decorations, Polens president (engelsk)

Polske ordener
Utmerkelser etablert i 2006
Proceedings of the National Academy of Sciences

Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, vanligvis forkortet til PNAS, er et vitenskapelig tidsskrift som har blitt utgitt av National Academy of Sciences siden 1914. I 2014 hadde det en impact factor på 9,674.

Liste over redaktører

Den første administrerende av tidsskriftet var matematikeren Edwin Bidwell Wilson.

Eksterne lenker 
 

Vitenskapelige tidsskrifter
Publikasjoner etablert i 1914
1914 i USA
Vitenskap i 1914