alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ohrid

Ohrid (makedonsk og bulgarsk: Охрид, albansk og tyrkisk: Ohri) er en by og kommune i den sørvestlige delen av Nord-Makedonia. Byen ligger ved bredden av Ohridsjøen.

Byen Ohrid har 55 749 innbyggere (etter folketellingen av 2002), hovedsakelig makedonere (84,9 %). Byen har en mindre befolkning av albanere (5,3 %) og tyrkere (4,1 %). 

Byen Ohrid og Ohridsjøen har et godt klima og er Makedonias viktigste turistområde. Landets nest største internasjonale lufthavn, med navnet «Ohrid St. Paul Apostelen», ligger utenfor byen. UNESCO har satt Ohridsjøen og Ohridregionen på sin verdensarvliste som både natur- og kulturarv.

Historie 
Noen av de eldste bosettinger i Europa finnes ved innsjøen. Byen Ohrid ble grunnlagt på 600-tallet og rommer St.Pantaleon-klosteret, det eldste slaviske kloster. En samling av 800 bysantinske ikoner, for det meste fra 1000- til 1300-tallet og ansett som en av verdens viktigste, finnes i byen.

Bilder

Eksterne lenker 
 

 
Ortodokse klostre
Klostre i Nord-Makedonia
Mashup

Mashup er en term som vanligvis betyr at et verk som er satt sammen av biter fra flere forskjellige kilder.

I musikk er mashup en sjanger hvor sangene består av deler av andre sanger.
I internettsammenheng bruker man ordet mashup om en webapplikasjon som kombinerer innhold fra mer enn én kilde.

Ord og uttrykk
Bløtvevskreft

Bløtvevskreft eller sarkom er kreft i kroppens bindevev, muskler, fettvev, blodkar eller nerver. I 2005 ble det rapportert inn 124 tilfeller med bløtvevskreft.

Godartede kuler i kroppens støttevev er svært vanlig og vanskelig å skille fra kreft i støttevevet. Det vanligste symptomet på sarkom er en kul eller hevelse. Til forskjell fra sarkom i benvev, gjør sarkom i støttevev normalt ikke vondt.

Symptomer på bløtvevskreft 
De viktigste tegn på en ondartet bløtvevssvulst er at svulsten vokser raskt, at svulsten som regel er større enn 5 cm i diameter, at svulsten sitter dypt, at en tidligere kul plutselig endrer seg i størrelse og blir hardere. En svulst i bløtvevet gir sjelden smerter. 

Alle kuler og hevelser bør undersøkes av lege. Hvis en kul som tidligere er fjernet kommer tilbake, kan den ha blitt ondartet. Ved bare å kjenne på kulen er det vanskelig å vurdere om kulen er godartet eller ondartet.

Forekomst 
I 2005 var det 124 mennesker som fikk denne sykdommen. Av disse var 50 menn og 74 kvinner. (Kreftregisteret)

Behandling 
Operasjon er den viktigste behandlingsformen på bløtvevskreft. Av og til gis cellegift og strålebehandling i tillegg.

Eksterne lenker 
Oncolex/bløtvevsarkom i ekstremitet og trunkus
Oncolex/bløtvevssarkom i abdomen og bekken
Kreftforeningen/kreftformer 

Kreft

it:Sarcoma#Sarcoma epitelioide
Benmargskreft

Benmargskreft, eller myelomatose, er kreft i benmargen, som er kroppens bloddannende organ. Der produseres det røde blodlegemer (blodprosent), hvite blodlegemer (immunforsvar) og blodplater (blodlevring). I tillegg finnes det andre blodceller i benmargen.

Benmargen finnes vesentlig inne i store knokler som brystbeinet, kragebein, ribbein, ryggraden, bekkenet og de lange knoklene i armer og lår. 

Benmargskreft preges av opphopning av en type celler – plasmaceller i benmargen. De syke plasmacellene (kreftcellene) kan også påvirke beinsubstansen i skjelettet.

Symptomer på benmargskreft 
 smerter i rygg eller andre steder i skjelettet
 brudd som oppstår uten åpenbar forklaring 
 gjentatte infeksjoner, fordi immunforsvaret er svekket
 tretthet (lav blodprosent) fordi dannelsen av røde blodlegemer er svekket
 generell sykdomsfølelse
 høyt nivå av kalk (kalsium) i blodet, som følge av at kalk lekker fra beinsubstans som er påvirket av kreftceller

Forekomst 
Benmargskreft forekommer hyppigst etter fylte 55 år. Hvert år oppdages rundt 450 nye tilfeller av denne sykdommen i Norge.

Behandling 
Mål for behandling av benmargskreft vil i de fleste tilfeller være å lindre symptomer og å drive sykdommen tilbake. Således ansees benmargskreft som en kronisk sykdom man ikke blir frisk av, men som man kan leve med. Vanligvis er det hensiktsmessig å starte behandling først når sykdommen gir plager og symptomer. 
Ved St. Olavs hospital i Trondheim har professor Anders Waage og Øyvind Hjertner  påvist at det forbudte stoffet Thalidomid kunne være effektivt hos opptil 30 % av pasienter med tilbakefall etter myelomatise, en form for benmargskreft.

Referanser

Eksterne lenker
 Oncolex/myelomatose
 Kreftforeningen/kreftformer 

 Margen – foreningen for stamcelletransplanterte og leukemipasienter

Kreft
Benvevskreft

Benvevskreft, eller chordom, er betegnelsen på en type sarkom som utgår fra ben- og bruskvev.  

Eksempler på benvevskreft er osteogent sarkom, Ewings Sarkom og kondrosarkom. Noen av disse kreftformene rammer spesielt barn og unge. 

Alle krefttilfellene har individuelt forløp.

Symptomer på benvevskreft 
- Smerter, spesielt smerter om natten anses som et alvorlig tegn

- Kan debutere med spontane brudd

Forekomst 
I 2005 var det 42 nye tilfeller av benvevskreft. (Kreftregisteret) Dette tallet har holdt seg stabilt de siste årene.

Behandling av benvevskreft 
- Osteogene sarcomer og Ewings sarcom behandles ofte med cellegift både før og etter operasjon.

- Strålebehandling vurderes i de tilfeller hvor operasjon er vanskelig å gjennomføre. (Ewings sarcom hvor svulsten ligger sentralt)

-Ved kondrosarcomer er kirurgi den behandlingen som er vanligst.

Referanser

Eksterne lenker 
Oncolex/bensarkom
Kreftforeningen/kreftformer 

Kreft
Eggstokkreft

Eggstokkreft rammer hvert år vel 400 norske kvinner. Dette er en alvorlig sykdom fordi den ofte oppdages sent. Hvorfor normale celler i en eggstokk utvikler seg til kreft er usikkert. Eggstokkreft oppstår imidlertid oftere hos kvinner som ikke har født barn enn hos kvinner som har gått gjennom en fødsel. Det er også vist at p-piller reduserer risikoen. Dette tyder på at kjønnshormonene og antallet eggløsninger en kvinne gjennomgår kan ha betydning. En dansk studie publisert i JAMA i juli 2009 påviser økt risiko for eggstokkreft hos kvinner i overgangsalderen ved hormonterapi (HT).

Symptomer på eggstokkreft 
Symptomene på sykdommen er lite karakteristiske og kan virke harmløse. Derfor kan eggstokkreft være vanskelig å oppdage. 

De første symptomene er ofte at magen begynner å vokse. Dette skyldes vanligvis en væskeansamling, men kan også være selve kreftsvulsten. Et annet tegn kan være plager fra mage/tarmkanalen. Det kan dreie seg om kvalme, endrede avføringsvaner eller magesmerter. Disse symptomene får mange til å tro at sykdommen finnes i magesekken eller i tarmen. 

Når diagnosen stilles, har kreftcellene i mer enn halvparten av tilfellene spredd seg fra eggstokkene til andre organer.

Forekomst 
Eggstokkreft er den sjette mest vanlige kreftformen blant kvinner i Norge. Risikoen for å få sykdommen stiger inntil 60-årsalderen, men også unge kvinner kan rammes. I 2005 var det 402 kvinner som fikk eggstokkreft.  

Opplysninger om bryst- og eggstokkreft i nær slekt har vært grunnlaget for å avgjøre om en families kreft er nedarvet eller ikke. Arvelig kreft skyldes feil (mutasjoner) i bestemte gener, og i økende grad brukes derfor også gentesting for å stille sikker diagnose av arvelig kreft.

Behandling 
Sykdommen deles inn i fire stadier. Det avgjørende er hvor langt kreftcellene har spredt seg fra eggstokkene. Ved stadium 1 er sykdommen begrenset til eggstokkene. Ved stadium 4 har den spredt seg til et annet organ. Mellom disse to finner vi stadiene 2 og 3. 

Den mest brukte behandlingsform ved eggstokkreft er en operasjon der så mye som mulig av svulstvevet fjernes. Som regel fjernes eggstokkene, livmoren og lymfeknutene i nærheten av eggstokkene. I tillegg fjernes en del av vevet som blant annet omkranser eggstokkene. Dette blir gjort for å hindre eventuell spredning av sykdommen. 

Hvis sykdommen er i første stadium, kan det være tilstrekkelig med operasjon. De fleste kvinner med eggstokkreft må også gjennom cellegiftbehandling for å redusere risikoen for tilbakefall. 

Dersom sykdommen har spredd seg utenfor eggstokkene, er det som regel nødvendig med cellegiftbehandling etter operasjonen . Noen ganger er det nødvendig å gi cellegift før operasjonen også, for å krympe svulsten før operasjon.

Referanser

Eksterne lenker 
 Oncolex/eggstokkreft
 Kreftforeningen/kreftformer 
 Kreftregisteret/Eggstokkreft-cancer ovarii
 Eggstokk/eggstokkreft 
 Gynkreftforeningen/gynekologisk kreft

Kreft
Halvard Ingebrigtsen

Halvard Ingebrigtsen (født 23. september 1970 i Trondheim) er en norsk politiker (Ap) som fra oktober 2021 er statssekretær i Nærings- og fiskeridepartementet. 

Fra 2019 til 2021 var han fylkesråd for finans og administrasjon i Viken fylkeskommune.  

I Jens Stoltenbergs andre regjering var han statssekretær i Kultur- og kirkedepartementet fra 2006 til 2009 og i Nærings- og handelsdepartementet fra 6. mai 2013 til regjeringsskiftet etter Stortingsvalget i 2013.  

Fra 1992 var han nestleder i Ungdom mot EU og fra 1993-1995 var Halvard Ingebrigtsen leder i organisasjonen. Fra 1996 til 1998 var han kontorsjef i Arbeidernes ungdomsfylking, og fra 1998 til 2002 var han generalsekretær i AUF. Han har også vært rådgiver for Arbeiderpartiets stortingsgruppe.

Referanser

Eksterne lenker 
 }
 
  regjeringen.no Statssekretær Halvard Ingebrigtsen

Statssekretærer fra Ap
Statssekretærer i Regjeringen Støre
Statssekretærer i Regjeringen Stoltenberg II
Ungdom mot EU
AUFs ledelse
Hjernesvulst

Hjernesvulster er svulster som oppstår i selve hjernen. Disse har bare unntaksvis evnen til å spre seg til andre organer. Leveutsiktene ved hjernesvulster varierer. Prognosen avhenger særlig av svulsttype, pasientens alder og allmenntilstand. Barn og unge har de beste leveutsiktene. 

Forekomsten av hjernesvulster har lenge lenge vært jevnt økende i Norge. I 1998 ble det oppdaget 715 nye tilfeller, mens i 2007 er tallet 994 (kilde: kreftregisteret). Økning er størst for barn, hvor hjernesvulst nå er den vanligste kreftformen i Norden (det var leukemi tidligere). Mye er blitt spekulert rundt årsåken til dette, alt fra "eldrebølgen" (sannsynligheten øker med alderen) og mer bruk av ioniserende stråling (røntgen og CT; bevist at øker risikoen for kreft) til mobiltelefoner, høyspentledninger og mikrobølgovner og slikt (mye usikker og grusete forskning, noe à la høyspentledning kan også MR tilføyes, som forskningen ikke har funnet noen holdepunkter for at kan føre til kreft o.l.)

Symptomer på hjernesvulst 
Symptomer varierer med hvor i hjernen svulsten sitter. 
Ett eller flere av følgende symptomer er vanlige: 

 Hodepine 
 Kvalme og oppkast
 Synsforstyrrelser
 Epileptiske anfall
 Tale-og bevegelsesbesvær
 Unormal tretthet
 Psykiske forandringer 

Ved hjelp av CT- og MR-undersøkelser stilles en sikker diagnose ofte tidlig i sykdomsforløpet.

Typer
Det finnes mange typer hjernesvulster. Utsiktene til helbredelse er best hvis svulsten kan opereres og fjernes totalt, særlig hos barn. Disse kategoriseres fra grad 1-4, hvor 4 er mest alvorlig. 

Det finnes mange typer hjernesvulster med forskjellig klassifisering og stadieinndeling.
Glioblastom
Rasktvoksende ondartet svulst med opphav fra selve hjernen. Kan bare delvis fjernes med kirurgi, fordi svulstvevet vokser seg inn i hjernen rundt svulsten.
Meningeom
Svulst som utgår fra hjerne- eller ryggmargshinne. Langsomtvoksende svulst, oftest godartet.
Astrocytom
Hjernesvulst som utgår fra astrocytter, som er nervesystemets støttevev. Astrocytomene kan være både lavgradige (regnes som godartede) og høygradige (regnes som ondartede). Glioblastom er den mest aggressive og vanligste form for astrocytom. Astrocytomene oppstår oftest i hjernen.
Hypofyseadenom
Hypofyseadenom er en godartet hjernesvulst som utgår fra hypofysen. Svulstene produserer ofte hormoner. Pasienter med hypofysesvulster får derfor ofte symptomer på økt hormonutskillelse.
Vestibularisscwannom
Godartet svulst som utgår fra balansenerven. Symptomer kan være hørselsnedsettelse, øresus og balanseforstyrrelser. Disse svulstene, som utgår fra hjernen, hjernehinner, hypofysen eller hjernenerver, sprer seg nesten aldri til andre organer.
Spredningssvulster (metastaser)
Kreft som oppstår i et annet organ og sprer seg til hjernen.

Behandling 
Behandling av hjernesvulst bestemmes blant annet av: 
 type svulst
 beliggenhet
 størrelse
 pasientens alder og allmenntilstand 

Hjernesvulster kan behandles med kirurgi, strålebehandling og cellegift, brukt enten hver for seg eller i kombinasjon.

Se også
 Pilocytisk astrocytom
 Glioblastoma multiforme

Eksterne lenker
 Oncolex/Intrakraniale svulster
 Kreftforeningen/Hjernesvulst 

Svulster
Malignt melanom

Malignt melanom, føflekkreft, er en malign, det vil si ondartet, svulst av melanocytter som man finner i huden der de lager det svarte fargestoffet melanin. Malignt melanom kan også oppstå i tarmsystemet og i øyet. Når den oppstår i huden, kalles den også føflekkreft. Det er en relativt sjelden form for hudkreft, men det er likevel en av hovedårsakene til dødsfall på grunn av hudkreft. På tross av flere år med intensiv forskning, er den eneste effektive kuren for melanom at man fjerner svulsten før den sprer seg.

Det diagnostiseres omkring 160 000 nye tilfeller av melanom hos mennesker på verdensbasis hvert år, og det rammer flest menn og kaukasiere, spesielt de som bor i solrike områder. Ifølge en rapport fra verdens helseorganisasjon er det omtrent 48 000 dødsfall grunnet melanom hvert år.

Føflekkreft er den kreftformen som øker mest, med ca. 3-5% økning i antall nye tilfeller per år. I Norge rapporteres det om en økning på 50% over de siste 20 år. Livstidsrisikoen for å utvikle føflekkreft er ca. 1% i Norge. Antall nye tilfeller i 2004 var 475 menn og 535 kvinner i landet.

Behandlingsformer for malignt melanom inkluderer kriurgisk fjerning av svulsten, adjuvant behandling med cellegift og immunoterapi samt strålebehandling.

Historie
Selv om malignt melanom ikke er noen ny sykdom, er det vanskelig å finne tidlige beskrivelser av sykdommen. Det er imidlertid ved undersøkelse av ni Inka-mumier som er omtrent 2400 år gamle funnet tegn til malignt melanom.

Den første som opererte malignt melanom var John Hunter i 1787. Denne aktuelle svulsten er fremdeles bevart i Hunterian Museum som ligger ved Royal College of Surgeons of England.

Den franske legen René Laënnec var den første som beskrev melanom som en egen sykdom. Hans rapport ble presentert i 1804 og deretter publisert som en bulletin i 1806.

Referanser

Kilder 
 Laennec RTH (1806). "Sur les melanoses". Bulletin de la Faculte de Medecine de Paris 1: 24-26.

Eksterne lenker 
Nettsidene til den norske Føflekkreftforeningen
Kreftforeningen/kreftformer 
Les om Melanom (føflekkreft) i Rikshospitalets sykdomskatalog
Huddoktor.no – Føflekkreft (malignt melanom)

Kreft
Leverkreft

Leverkreft er relativt sjelden, men spredning fra kreft i andre organer til lever er svært vanlig. Leveren har stor kapasitet, og den kan godt fungere selv om en stor del er ødelagt. Symptomene på leverkreft kommer derfor oftest snikende. Ved oppdagelse i tide kan det foretas operasjon med fjerning av en mindre del av leveren. Ved langt fremskredet tilfelle vil pasienten rammes av leversvikt og  gulsott.

Krefttyper i lever
Krefttyper som har opphav i lever, inkluderer:
Hepatocellular carcinoma. Skyldes hepatitt B og C, samt det kreftfremkallende stoffet aflatoxin (som er blitt påvist i blant annet peanøtter og soyabønner).
Cholangio-carcinoma. Kreft i gallegangen, som ofte skyldes opisthorchiasis som kommer av parasitter i mat/vann. For eksempel er opisthorchis viverrini en parasitt som holder til i skinnet til ferskvannsfisk fra blant annet Nordøst-Thailand. En annen årsak til denne krefttypen, er nitrosaminer, et carcinogen som finnes i gjæret eller saltet fisk, syltet svin og i pølser.

Symptomer 
 Mageubehag
 Vekttap 
 Kvalme 
 I sjeldnere tilfeller feber eller gulsott 

Symptomene på skrumplever ligner veldig på symptomene på leverkreft.

Omfang 
Kreftsykdommer kan oppstå i alle kroppens organer. Kreft som opprinnelig har sitt utspring i leveren, er en svært sjelden tilstand. De fleste krefttilfellene i lever skyldes spredning fra kreft i andre organ.

Mennesker som har hatt visse typer leverbetennelse (hepatitt B og C), og pasienter med skrumplever har noe større risiko for leverkreft enn resten av befolkningen. Tidligere trodde forskerne at det var en direkte sammenheng mellom alkoholisme/dårlig ernæring og leverkreft, men slik er det ikke. Derimot er den indirekte, ved at alkohol kan gi skrumplever, noe som igjen øker risikoen for leverkreft. I 2005 var det 131 mennesker som fikk kreft i leveren i Norge.

Utenfor Norge
Kreft i leveren er mest utbredt i Asia og Afrika.

Behandling av leverkreft 
Det finnes ulike former for behandling av leverkreft. Har kreften spredd seg utenfor leveren til for eksempel lungene – eller hvis selve leveren er hardt angrepet, finnes det ingen behandlingsmetode som helbreder pasienten. Symptomene kan lindres gjennom ulike former for behandling. 

Hvis sykdommen er i et tidlig stadium, kan leverkreft i enkelte tilfeller fjernes ved operasjon. Operasjon er ikke mulig om svulsten sitter i nærheten av viktige blodkar eller hvis sykdommen har spredt seg utenfor leveren. Cellegift kan også være en behandling. 

Operasjon er forbundet med relativt høy risiko. Hos personer med skrumplever øker denne risikoen ytterligere. 

Transplantasjon kan gjennomføres i tilfeller der kreften er oppdaget på et svært tidlig stadium.

Referanser

Eksterne lenker
 Kreftforeningen/kreftformer 

Kreft
Vladimir Majakovskij

Vladimir Vladimirovitsj Majakovskij (russisk: Влади́мир Влади́мирович Маяко́вский; født  i nærheten av Kutaisi, død 14. april 1930) var en russisk poet, blant  de fremste medlemmene av den tidlige russiske futurismen.

Tidlig liv 
Han var yngst av tre søsken i  Baghdati i Georgia hvor hans far arbeidet som skogsarbeider. Hans far var kosakk og av russisk avstamning og hans mor var ukrainer. Selv om Majakovskij snakket georgisk på skolen og med sine venner, snakket de primært russisk hjemme i familien. Da han var 14 deltok Majakovskij i en sosialistisk demonstrasjon i byen  Kutaisi, hvor han gikk på skole. Etter farens plutselige og alt for tidlige død i 1906, flyttet Majakovskij, hans mor, og hans to søstre  til Moskva. 

I Moskva utviklet Majakovskij en sterk interesse for marxistisk litteratur og tok del  i en rekke aktiviteter i Det russiske sosialdemokratiske arbeiderpartiet; to år senere skulle han bli  RSDLP- (Bolsjevik)-medlem. I 1908 ble han utvist fra skolen fordi moren ikke lenger kunne betale skolepenger. Rundt denne tiden ble Majakovskij fengslet ved tre anledninger grunnet omfattende politisk aktivitet, men fordi han var mindreårig unngikk han deportasjon.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Russiske forfattere
Personer fra Imereti
Kommunister
Elkem Bremanger

Elkem Bremanger, tidligere Bremanger Smelteverk, er et smelteverk i Svelgen, kommunesenteret i Bremanger. Verket er fra 1972 drevet av Elkem.

Historie  
Verket ble startet som et jernverk, og har siden starten i 1928 vært regnet som en hjørnesteinsbedrift i Svelgen. De som startet jernverket var skipsreder Jebsen, Bergens Privatbank og dr.ing Jørgen H. Andersen. Christiania Spigerverk var også inne som aksjonærer fra starten av.

Jernverket var også i drift under andre verdenskrig, og ble av tyskerne ansett som strategisk viktig.

Christiania Spigerverk investerte i 1970 110 millioner i Bremanger Smelteverk ved installeringen av verdens største smelteovn, helt styrt av «databehandlingsmaskinen» Nordata.

Bremanger Smelteverk ble en del av Elkem da Christiania Spigerverk fusjonerte med Elkem-konsernet i 1972. I dag heter smelteverket Elkem Bremanger. Hovedproduktene er ferrosilisium og silisium-metall. Kraftproduksjonen ble solgt ut da Orkla eide Elkem i 2009. I dag er Elkem eid av kinesiske Bluestar.

Referanser 

Kjemiske industrianlegg
Jernverk
Næringsliv i Bremanger
Tidligere norske industriselskaper
Sogn og Fjordanes historie
Norske smelteverk
Elkem
Selskaper etablert i 1928
1928 i Norge
Kerguelenkål

Kerguelenkål (Pringlea antiscorbutica) er en blomsterplante i familien korsblomstfamilien (Brassicaceae) og er slik beslektet med kål. Arten gror på øygruppen Kerguelen. Disse fjerntliggende øyene, rundt 50° sørlig bredde, blir kontinuerlig utsatt for sterke vinder. Dette gjør pollinering via flyveinsekter upraktisk, og kerguelenkål pollinerer da også seg selv. I fullvoksen størrelse kan denne arten vise til flere tilpasninger knyttet til kuldetoleranse, så som et høyt polyamin-nivå og mulige tilpasninger i polyaminet og polyaminresponsen.

Pringlea antiscorbutica ligner noe på vanlig kål. Den er oppkalt etter øyen den ble oppdaget på, Kerguelen-øyen. Dens latinske navn stammer fra John Pringle, president i Royal Society da William Anderson oppdaget den i 1776. Anderson var kirurg ombord på kaptein James Cooks ekspedisjon som besøkte øyene. 

Planten er spiselig og har et høyt innhold av kalium. Bladene inneholder en olje rik på C-vitamin, noe som i seilskutetiden gjorde den til en attraktiv rett for sjøfolk som led av skjørbuk. Derav plantens latinske navn, som betyr "mot skjørbuk" på latin.

En stankelbeinflue av arten  Calycopteryx mosleyi er knyttet til planten og begge er truet av kaniner som er kommet til øygruppen i senere år og spiser av kålen.

Eksterne lenker 
 
 https://archive.is/20120529193515/http://www.btinternet.com/~sa_sa/kerguelen/kerguelen_cabbage.html
 https://web.archive.org/web/20070608020200/http://www.anbg.gov.au/anbg/sub-antarctic/article3.html

Korsblomstfamilien
T.S. Ashton

Thomas Southcliffe Ashton (født 1899, død 1968) var historiker. Han var professor i økonomisk historie ved London School of Economics ved University of London fra 1944 til 1954. Hans mest kjente publikasjon er The Industrial Revolution (1760 – 1830) (1961), som presenterte et positivt syn på denne historiske perioden.

Han donerte penger til T. S. Ashton Prize, en årlig pris fra Economic History Society som nå utgjør £750 og blir tildelt til beste artikkel i Economic History Review i de foregående to kalenderår.

Utdannelse 

Thomas Ashton ble utdannet ved Ashton-under-Lyne secondary school og Manchester University. Hans akademiske karriere var fokusert på økonomisk historie og finans. Ashton var assisterende foreleser i økonomi ved Sheffield University fra 1912 til 1919, og fra 1919 til 1921 foreleser og rektor ved Birmingham University. I 1921 ble han utnevnt til Senior-foreleser i økonomi ved Manchester University. Til slutt ble han Dean of the Faculty of Commerce and Administration fra 1938 til 1944. Så ble han professor i økonomisk historie ved London School of Economics hvor han var fra 1944 til 1954. Han var president for både Manchester Statistical Society (1938 – 1940), og Economic History Society (1960 – 1963).

Bibliografi 
Publikasjonene hans dekker økonomien i det 18. århundre og omfatter, jern, stål og kullindustrien:

 Iron and Steel in the Industrial Revolution (1924)
 The Coal Industry (with Joseph Sykes) (1929)
 Economic and Social Investigations in Manchester 1833 – 1933 (1934)
 An Eighteenth-Century Industrialist: Peter Stubs of Warrington 1756 – 1806 (1939)
 The Industrial Revolution (1760 - 1830) (1948, 1997) online edition
 An Economic History of the Eighteenth Century (1955) online edition
 Economic Fluctuations in England 1700 – 1800 (1959) edited by EB Schumpeter
 English Overseas Trade Statistics 1697 – 1808 (1960)

Referanser

Eksterne lenker 
 Hjemmeside til Economic History Society

Britiske professorer
Professorer ved London School of Economics
Britiske historikere
Britiske økonomer
Personer fra Tameside
Fødsler i 1889
Dødsfall i 1968