alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Blindhet

Blindhet er en fysiologisk tilstand uten evne til å fange synsintrykk. Den juridiske definisjon av tilstanden er dog mer kompleks.
Det komplette fravær av evne til å oppfatte strukturer og lys blir klinisk beskrevet som ingen lyssans, men blindhet imbefatter også delvis visusreduksjon. I Nord-Amerika og det meste av Europa er blindhet i juridisk sans definert som synsstyrke 20/200 (6/60) eller mindre i det best fungerende øye med den best mulig korreksjon. Dette innebærer at en juridisk blind person må stå 20 fot fra ett objekt for å kunne se det med samme grad av klarhet som en person med normalt syn kan fra 200 fot.

Redusert syn inkluderer low vision så vel som blindhet (se artikkelen om synstap).

Årsaker til blindhet 
Betydelig nedsatt synsstyrke har en rekke årsaker:

Sykdommer 

De fleste tilfeller av redusert syn er forårsaket av sykdom og feilernæring. Ifølge et anslag i en rapport fra WHO i 2002, så er det mest vanlige årsakene til blindhet globalt:
 grå stær (47,8 %), 
 grønn stær (12,3 %), 
 aldersrelatert macular degeneration (AMD) (8,7 %),
 trakom (3,6 %), 
 corneal opacity (5,1 %) og
 diabetisk retinopati (4,8 %), i tillegg til andre årsaker.

Genetiske defekter 
Mennesker med albinisme har ofte redusert syn.

Skader på hornhinnen 
Skader på hornhinnen kan gi fra små til store brytningsfeil eller total blindhet.

Amblyopi 
Amblyopi er redusert synsevne på et øye uten påviselige anatomiske forandringer.

Hjelpemidler 

Det er utviklet en rekke hjelpemidler for blinde mennesker, fra talende utstyr (f.eks. vekter, klokker og mobiltelefoner) til avanserte datatekniske hjelpemidler med program for syntetisk tale, forstørret skjermtekst eller punktskrift. Punktskriften leses på ekstrautstyr som kalles leselist. De tradisjonelle lydbøkene på kassett leveres nå i Norge i form av Daisy-bøker på CD.

Mobilitet 
Mennesker med meget redusert syn kan forflytte seg ved bruk av førerhund og/eller en hvit stokk, det internasjonale symbolet for blindhet.

Se også 
 Synstap
 Liste over øyesykdommer
 Nattblindhet
 Fargeblindhet
 Snøblindhet
 Liste over blinde mennesker

Eksterne lenker 
 
 Norges Blindeforbund – Blindeforbundets hjemmeside
 Access Watch: Blind users review accessibility of mainstream software
 American Council of the Blind
 American Foundation for the Blind
 Blind Access Journal: Redusert syn in the real world
 VISION 2020: The Right to Sight
 International Agency for the Prevention of Blindness (IAPB)
 International Braille Research Center
 Literature Bibliography and Resources List
 National Braille Press
 National Federation of the Blind: Civil rights and consumer advocacy
 National Library for the Blind
 National Library Service for the Blind and Physically Handicapped
 Recording for the Blind and Dyslexic
 Royal National Institute for the Blind
 WHO Fact Sheet on Redusert syn

Sykdommer i øyet og øyets omgivelser
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Bustadoppføringslova

Bustadoppføringslova er en kortform og den offisielle betegnelsen på loven er lov om avtalar med forbrukar om oppføring av ny bustad m.m. (bustadoppføringslova). Den er gitt som lov av 13. 6.1997 nr. 43, og lovforarbeidene er særlig Ot prp nr 21 (199697), NOU 1993: 20 Kjøp av ny bustad og NOU 1992 : 9 Forbrukarentrepriselov.

Tidligere hadde det ikke vært en lovregulering av slike byggekontrakter i Norge. For bygge- og anleggskontrakter har det siden 1938 vært flere Norsk Standard (NS). Det er nå egne NS for både avtaler etter bustadoppføringslova og for avtaler mellom entreprenør og annen byggherre enn den som er forbruker.

Standardkontraktene som er tilpasset bustadoppføringslova er Byggblankett 3425 til 3429 B, og de ulike kontraktene er tilpasset de forskjellige typetilfellene av kontrakter.

For avtaler om byggearbeid e.l. på bygg o.l. som ikke er under oppføring, gjelder lov av 16. juni 1989 nr. 63 om håndverkertjenester m.m for forbrukere. For salg av bolig som ikke er under oppføring, gjelder lov av 3. juli 1992 nr. 93 om avhending av fast eigedom («avhendingslova»).

Standardkontraktene som er tilpasset håndverkertjenesteloven er Byggblankett 3501 og 3502.

I bustadoppføringslova er det både nye bestemmelser og en del bestemmelser som inneholder de vanlige rettsreglene for avtale om entreprisearbeid. Lovens bestemmelser er stort sett tvingende, såkalt preseptoriske lovbestemmelser. Loven skal hindre at forbrukeren får dårlige avtaler og gir derfor bestemmelser om hva det er tillatt å avtale. Det skal ikke være mulig å avtale eller gjøre gjeldende vilkår som er dårligere for forbrukerne enn det som følger av lovens bestemmelser. Hvis forbrukeren inngår avtale som er i strid med loven, vil ikke de lovstridige avtalevilkårene være bindende.

Litteratur

Hans Cappelen: «Byggherren og kontraktene», Oslo 2001 (1. opplag 1994), og i HolteProsjekts program «Bygglex», Oslo 2005
Advokatfirmaet Cappelen & Krefting DA: «Oppføring av egen bolig» (Oslo 1998) om bustadoppføringslova
 Bustadoppføringslova. Avtaledokumenter med kommentarer, Kåre Lilleholt og Jørgen Birkeland, Oslo 2011

Eksterne lenker 

 «En praktisk veiledning til Bustadoppføringslova», ved Advokatfirmaet Cappelen & Krefting DA.
 «Om lov om avtalar med forbrukar om oppføring av ny bustad» Ot.prp. nr. 21 (1996-97) 
 «Bustadoppføringslova»

Norske lover
Entreprise- og bygningsrett
Norsk obligasjonsrett
Lover av 1997
Ragnar Udjus

Ragnar Udjus (født 10. oktober 1933 i Landvik i Aust-Agder) er en norsk journalist, redaktør og politiker (Sp). Han var innvalgt på Stortinget fra Vest-Agder i to perioder fra 1973 til 1981. Han var valgt på en fellesliste mellom Senterpartiet og DLF i den siste perioden. I 1972-73 var han politisk rådgiver for miljøvernministrene Trygve Haugeland og Helga Gitmark i Lars Korvalds regjering.

Udjus er utdannet agronom fra Holt landbruksskole. Han arbeidet som fylkessekretær for Senterpartiet i Aust-Agder 1959-1963 og for begge Agder-fylkene 1963-1972 og 1981-1984. Han var redaktør i ukeavisen Agder Tidend 1965-1968. Etter stortingstida arbeidet han som redaktør i nærradioen Radio Sør 1981–1991 og for lokalradio og TV Sør 1991-2000. Han har også vært engasjert i NRK Sørlandet. Han var leder av Norsk Nærradioforbund 1984-1989. Han var medlem av det offentlige nærradioutvalget 1981–82 og av kringkastingsreklameutvalget 1982-84.

Han er bestefar til fotballspilleren Kenneth Udjus.

 1. januar 1972–1. januar 1973 politisk sekretær i Miljøverndepartementet

 1977–1981 medlem i Kommunal- og miljøvernkomiteen
 1977–1981 varamedlem i Valgkomiteen
 1973–1977 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomiteen
 1973–1977 varamedlem i Valgkomiteen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Stortingsrepresentanter fra Sp
Stortingsrepresentanter for Vest-Agder
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Stortingsrepresentanter 1977–1981
Personer fra Grimstad kommune
Personer fra Kristiansand kommune
Norske redaktører
Politiske rådgivere fra Sp
CIENS

CIENS – Forskningssenter for miljø og samfunn (Oslo Centre for Interdisiplinary Environmental and Social Research) er et strategisk forskningssamarbeid mellom selvstendige forskningsinstitutter og Universitetet i Oslo. Senteret er basert på felles faglige strategier og forskningsprogram, samarbeid om forsknings- og formidlingsoppgaver og samlokalisering av rundt 500 personer i Forskningsparken på Blindern i Oslo.

I 2013 åpnet CIENS toppsenter i CIENS-bygget. Det skal være en faglig og sosial møteplass for CIENS og deres nettverk og samarbeidspartnere.

Medlemmer
CICERO Senter for klimaforskning
Meteorologisk institutt (met.no)
By-og regionforskningsinstituttet NIBR ved Høyskolen i Oslo og Akershus  
Norsk institutt for kulturminneforskning (NIKU)  
Norsk institutt for luftforskning (NILU)  
Norsk institutt for naturforskning (NINA) 
Norsk institutt for vannforskning (NIVA) 
Transportøkonomisk institutt (TØI) 
Universitetet i Oslo

Referanser

Eksterne lenker
 CIENS hjemmeside

Norsk forskning
Miljøinstitutter
Gunnar Hvashovd

Gunnar Thorleif Hvashovd (1924–2001) var en norsk industriarbeider og politiker (Ap) fra Kongsberg. Han var stortingsrepresentant fra Buskerud i tre perioder fra 1969 til 1981 og ordfører i Kongsberg 1959–1969.

Han var ansatt ved Kongsberg Våpenfabrikk som dreier 1942-1982, og tok fagbrev i 1948. Han var hovedverneombud ved KV 1955-1969. 

 1977–1981 medlem i Sosialkomitéen
 1977–1981 varamedlem i Valgkomitéenbystyre
 1977–1981 medlem i Fullmaktskomitéen
 1973–1977 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
 1973–1977 medlem i Sosialkomitéen
 1969–1973 varamedlem i Valgkomitéen
 1969–1973 medlem i Sosialkomitéen

Referanser

Eksterne lenker 
 
  

Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter for Buskerud
Stortingsrepresentanter 1969–1973
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Stortingsrepresentanter 1977–1981
Ap-ordførere i Buskerud
Ordførere i Kongsberg
Sverre L. Mo

Sverre Larsson Mo (1915–2002) var en norsk rutebileier, bilverkstedinnehaver og politiker (KrF) fra Kvam. Han var stortingsrepresentant fra Hordaland i fire perioder fra 1965 til 1981. 

Mo etablerte den første godsruta mellom Bergen og Hardanger i 1934, og utvidet med bilverkstedet Mo Auto i 1946. Han drev verkstedet til 1972 og godsruta til 1978.

Han satt i kommunestyret fra 1947 til 1973, og hadde flere verv i lokalsamfunnet og i kristne organisasjoner som Framnes folkehøgskole, samemisjonen og indremisjonen. Han var fylkesleder i Hordaland KrF 1957-1964 og 1981-1983. Han var vararepresentant til Stortinget i periodene 1954–1957, 1958–1961 og 1961–1965. Mo var en av de tidligste EF-motstanderne. Han var også involvert i sedelighetsdebatter knyttet til NRK-program i 1973 og 1976.

 1977 – 1981 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
 1977 – 1981 medlem i Samferdselskomitéen
 1977 – 1981 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1977 – 1981 varamedlem i Valgkomitéen
 1977 – 1981 medlem i Fullmaktskomitéen
 1973 – 1977 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
 1973 – 1977 medlem i Samferdselskomitéen
 1973 – 1977 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1973 – 1977 medlem i Valgkomitéen
 1973 – 1977 medlem i Fullmaktskomitéen
 1969 – 1973 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
 1969 – 1973 varamedlem i Valgkomitéen
 1969 – 1973 medlem i Samferdselskomitéen
 1969 – 1973 medlem i Fullmaktskomitéen
 1965 – 1969 medlem i Justiskomitéen
 1965 – 1969 medlem i Valgkomitéen

Referanser

Eksterne lenker 
 

  

Stortingsrepresentanter fra KrF
Stortingsrepresentanter for Hordaland
Stortingsrepresentanter 1965–1969
Stortingsrepresentanter 1969–1973
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Stortingsrepresentanter 1977–1981
Personer fra Kvam kommune
Kåre Rønning

Kåre Rønning (født 24. september 1929 i Sør-Rana, Nordland, død 27. desember 1990) var en norsk politiker (Sp). Han ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1973.
Han var vararepresentant i perioden 1969–1973.

Rønning var varaordfører i Sør-Rana i perioden 1959–1961, og ordfører 1962–1963.

Stortingets presidentskap 

 11. oktober 1977–30. september 1981  Visesekretær i Lagtinget

Stortingskomitéer 
 1977–1981 medlem i Sjøfarts- og fiskerikomitéen
 1977–1981 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1973–1977 medlem i Samferdselskomitéen

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter fra Sp
Stortingsrepresentanter for Nordland
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Stortingsrepresentanter 1977–1981
Sp-ordførere i Nordland
Ordførere i Sør-Rana
Personer fra Rana kommune
Anne-Lise Steinbach

Anne-Lise Steinbach (født 3. juni 1935 i Bø, Nordland) er en norsk politiker (Ap). Hun ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1973. Hun ble gjenvalgt i 1977.

Stortingets presidentskap 

 11. oktober 1977 – 30. september 1981  Sekretær i Stortinget

Stortingskomitéer 
 1977 – 1981 medlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
 1977 – 1981 medlem i Samferdselskomitéen
 1977 – 1981 sekretær i Justiskomitéen
 1977 – 1981 medlem i Valgkomitéen
 1977 – 1981 medlem i Fullmaktskomitéen
 1973 – 1977 varamedlem i Den forberedende fullmaktskomitéen
 1973 – 1977 medlem i Justiskomitéen
 1973 – 1977 varamedlem i Valgkomitéen

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter for Nordland
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Stortingsrepresentanter 1977–1981
Personer fra Bø kommune i Nordland
Per Karstensen

Per Karstensen (født 22. oktober 1915 i Mosjøen, Nordland, død 24. desember 2010 i Mo i Rana) var en norsk lærer og politiker (Ap). Han ble innvalgt på Stortinget fra Nordland i 1965. Han var fra 1944 til 1971 lektor og inspektør ved Rana gymnas. Han var også skoledirektør i Nordland i to år.

Karstensen var varaordfører i Nord-Rana i periodene 1945–1947 og varaordfører i 1959–1963, og ordfører i 1963–1964 og 1964–1965.

Stortingets presidentskap 

 9. oktober 1973–30. september 1977  Varapresident i Stortinget
 11. oktober 1977–30. september 1981 Visepresident i Odelstinget

Stortingskomitéer 
 1977–1981 medlem i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1977–1981 medlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1973–1977 nestformann i Kirke- og undervisningskomitéen
 1973–1977 varamedlem i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1969–1973 formann i Kirke- og undervisningskomitéen
 1965–1969 medlem i Kirke- og undervisningskomitéen

Utmerkelser 
Karstensen ble i 1986 tildelt kommandørtegnet av Finlands hvite roses orden. I 1993 ble han tildelt Paul Harris Fellow-medaljen fra Rotary. I 1971 ble han hedret av ANSA med prisen «Vaganten». I 1996 ble Karstensen tildelt Rana kommunes kulturpris.

Den 4. juni 2010 ble det avduket en byste av Per Karstensen nedenfor rådhuset i Mo i Rana. Bysten er laget av billedhogger Marit Wiklund.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter for Nordland
Stortingsrepresentanter 1965–1969
Stortingsrepresentanter 1969–1973
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Stortingsrepresentanter 1977–1981
Personer fra Rana kommune
Ap-ordførere i Nordland
Ordførere i Rana
Ordførere i Nord-Rana
Finlands hvite roses orden
Paul Harris Fellow
Personer fra Vefsn kommune
Karl Sverre Klevstad

Karl Sverre Klevstad (født 29. juni 1926 på Klevstad i Borge i Lofoten) er en norsk politiker (KrF). Han var stortingsrepresentant for Nordland fra 1973 til 1981 og 1. vararepresentant fra 1981 til 1985. Han satt i Stortingets sjøfarts- og fiskerikomité.

Han var ordfører i Vestvågøy kommune fra 1988 til 1991.

Han har vært gårdbruker på Klevstad og arbeidsformann, senere bestyrer ved Steinfjorden produksjonslag, som var et andelslag dannet av lokale fiskere. Han har også vært daglig leder for Hjalmartun kultursenter.

Klevstad ble pinsevenn som ung mann.

Han ble i 2008 tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 

Stortingsrepresentanter fra KrF
Stortingsrepresentanter for Nordland
Stortingsrepresentanter 1973–1977
Stortingsrepresentanter 1977–1981
Ordførere i Vestvågøy
KrF-ordførere i Nordland
Kongens fortjenstmedalje i sølv
Personer fra Vestvågøy kommune
Slaget om Caranalis

Slaget om Caranalis ble utkjempet mellom vandalerkongen Gelimers utsending, hans bror Zano, og den gotiske tyrannen Godas, som hadde utnevnt seg selv som konge over Sardinia.

Kong Gelimer så at hans kongerike var i ferd med å splitte seg opp, på grunn av den østromerske keiser Justinian den stores rike innflytelse over Gelimers vasaller. Gelimer sendte så sin bror med fem usen mann og hundre og tjue skip for å gjenvinne kontrollen før keiseren rakk å sende forsterkninger til Godas. Zano tok lett havnebyen Caranalis, Godas' hovedstad, og Godas og hans menn ble massakrerte.

Selv om ingen romerske soldater var involvert i kampene var slaget likevel betydelig for Justinians planer om å gjenerobre det tapte Vestromerriket. Zanos ekspedisjon gjorde så forsvarsstyrken rundt vandalenes hovedstad Karthago ble sterkt redusert, og var en av hovedgrunnene til Gelimers tap i slaget ved Ad Decimum.

Slag under Østromerriket
Justinians kriger mot vandalene
Konflikter i 533
Archostemata

Crowsionella relicta
 Cupedidae
 Micromalthus debilis
 Ommatidae

Archostemata er en særegen liten delgruppe av billene, som er søstergruppen til alle de resterende ca. 350 000 billeartene.
Ingen av de 40 artene fins i Norge, og bare én (Crowsoniella relicta) forekommer naturlig i Europa, men noen kan finnes i importert trevirke.

Samtlige arter lever i døde trær eller treverk.

Et særtrekk ved Archostemata er at dekkvingene (elytrene) bare er delvis sklerotisert (harde).
I størrelse varierer artene mellom 1,5 og 27 mm.

Systematikk og evolusjon 
Gruppen er kjent allerede fra mesozoikum, da den besto av mange flere arter enn i dag. Fossiler er kjent tilbake til tidlig trias (ca. 235 millioner år før nåtid), kanskje også til perm.

Blant de nålevende artene er Crowsoniella relicta søsterarten til Ommatidae og Micromalthus debilis søsterarten til Cupedidae. Disse to artene kan plasseres alene i hver sin familie, Crowsoniellidae og Micromalthidae.

Systematisk inndeling 

 Klasse insekter (Insecta)
 Dicondylia
 vingede insekter (Pterygota) - sikre fossiler kjent tilbake til karbon, muligens også fra devon
 Neoptera («nyvinger»)
 eumetabole insekter (Eumetabola, «insekter med forvandling»)
 holometabole insekter (Holometabola, «insekter med fullstendig forvandling»)
 Neuropteriformia
 Orden biller (Coleoptera)
 Underorden Archostemata Kolbe, 1908
 Familien Ommatidae Sharp & Muir, 1912
 Familien Crowsoniellidae Iablokoff-Khnzorian, 1983
 Familien Cupedidae Laporte de Castelnau, 1836
 Familien Micromalthidae Barber, 1913
 Familien Magnocoleidae Hong, 1998
 Familien Jurodidae Ponomarenko, 1985
 Familien Obrieniidae Zherikhin & Gratshev, 1993 (usikker plassering, kan også plasseres i eller nær Curculionoidea)
 Familien Triadocupedidae Ponomarenko, 1966
 Familien Rhombocoleidae Rohdendorf, 1961 - fra perm, usikkert om denne bør plasseres i Archostemata eller Myxophaga.

Eksterne lenker 
 

Biller
Myxophaga

Hydroscaphidae
 Lepicerus
 Sphaerius
 Torridincolidae

Myxophaga er en sær liten delgruppe av billene, som sannsynligvis er søstergruppen til Polyphaga med sine ca. 320 000 arter.
De sammenfattes iblant som Heterophaga (gresk for «ulikt-etere»).
Samtlige Myxophaga er små (0,5–2,7 mm) og spiser utelukkende eller hovedsakelig alger (gresk myxo-phaga = «slim-etere»).
De lever mest i elver eller sjeldnere i fuktig jord i nærheten av vassløp.
Ingen av artene forekommer i Norge.

Blant evolusjonære særtrekk kan man nevne en søm med hår på bakvingenes kanter, og at den ytterste delen av underkjeven (galea) er gått tapt.
Larvene har trakegjeller, noe som er unikt blant biller (men ikke uvanlig blant andre insekter).

Det er uklart om det finnes kjente fossiler av denne gruppen. En gruppe av fossile familier blir noen ganger plassert i Myxophaga, andre ganger i Archostemata. Ingen av de nålevende familiene har kjente, fossile medlemmer.

Slektskapsforholdene er her gjengitt i hierarkisk skrivemåte:
 Biller
 Archostemata
 Pantophaga
 Adephaga
 Heterophaga
 Polyphaga
 Myxophaga
 Lepicerus
 [Gruppe uten navn]
 Torridincolidae
 [Gruppe uten navn]
 Hydroscaphidae
 Sphaerius (= Sphaeriusidae = Microsporidae)

Eksterne lenker 
 

Biller
Polyphaga

Bostrichiformia
 Cucujiformia
 Elateriformia
 Scarabaeiformia
 Staphyliniformia

Polyphaga (gresk for «mye-etere») er en stor delgruppe av billene:
Så langt er det beskrevet 320 000 arter, men man antar at det kan finnes det mangedobbelte av ubeskrevne og ukjente arter, spesielt i tropiske regnskoger.
Men selv hvis man tar utgangspunkt i de kjente artene, omfatter Polyphaga mer enn 90 % av alle nålevende biller – og mer enn 25 % av alle dyrearter.

Man pleier å inndele Polyphaga i to grupper, Haplogastra eller Hydrophiloidea (med Scarabaeiformia og Staphyliniformia) og Symphiogastra eller Eucinetoida (med Bostrichiformia, Cucujiformia og Elateriformia).
Det har imidlertid så langt ikke lyktes helt å avklare om disse to gruppene virkelig er naturlige.

Utseende 
Gruppen er svært varierende i utseende, i størrelse varierer disse billene fra omtrent 0,3 millimeter til nærmere 20 centimeter, kroppsformen kan være lang og tynn eller kort og bred, hvelvet eller flat. De fleste har harde dekkvinger, men hos noen er dekkvingene myke eller sterkt reduserte. Antennene er gjerne 11-leddete, men kan også ha færre ledd, kan være trådformede som hos Adephaga, men er ofte sagtakkede, kamformede, klubbeformede eller knebøyde. De fleste har velutviklede fasettøyne, men hos arter som lever i mørke (for eksempel i huler) kan disse være reduserte. De bitende munndelene kan være forstørrede.

Levevis 
Mens den andre, store billegruppene Adephaga stort sett er rovdyr, viser Polyphaga som navnet skulle tilsi et vidt spekter av matpreferansen. Også denne gruppen har en del arter som er rovdyr (for eksempel maurbiller, de fleste kortvinger og de fleste marihøner), men flere arter er planteetere (for eksempel bladbiller og snutebiller). Tallrike arter (blant andre praktbiller, trebukker og barkbiller) har larver som utvikler seg i levende eller død ved. Det er også tallrike arter som lever på sopp (blant andre mycelbiller (Leiodidae), kjukeborere (Ciidae) og Endomychidae) og mange er nedbrytere (for eksempel åtselbiller og gjødselbiller).

Eksterne lenker 
 

Biller
Biller formelt beskrevet i 1886
Scary Movie 4

Scary Movie 4 er den fjerde filmen i den amerikanske serien av Scary Movie-filmer. Filmen har premiere i april 2006.

Handling 
Filmen er en parodi på flere filmer lansert i 2005/2006, blant andre Saw, Saw II, The Village, The Grudge, Klodenes kamp, Million Dollar Baby, Brokeback Mountain med flere. Åpningsscenen er en parodi på filmen Saw, og Dr. Phil og Shaquille O'Neal vil medvirke i scenen. 

Anna Faris og Regina Hall er tilbake som elskelige, men dumme Cindy Campbell og hennes selvsentrerte og sexgale venninne Brenda. Denne gangen får de også med seg Craig Bierko som den søte, men forvirrede Tom Ryan. Sammen slåss de for å redde verden fra invasjon av romvesener. Cindy Campbell flytter inn i huset ved siden av Tom Ryan på grunn av at hun skal ta vare på en gammel dame. Hun finner ut at huset er hjemsøkt av en liten gutt, og forsøker å finne ut hvem som tok livet av ham og hvorfor. «Tr-iPods» fra verdensrommet forsøker i tillegg å invadere verden, og Cindy må avsløre hemmeligheten for å stoppe dem.

Rolleliste

Eksterne lenker 
 
 
 «Nesten» offisiell hjemmeside med et eksklusivt intervju
 Movies.com
 CountingDown
 Plakater fra Scary Movie 4 
 Forfilm fra Scary Movie 4

Skrekkfilmkomedier
Filmer fra 2006
Filmkomedier fra USA
Razzie-vinnere
Engelskspråklige filmer
Oppfølgerfilmer
Cape Canaveral Space Force Station

Cape Canaveral Air Force Station er en amerikansk flystasjon på Cape Canaveral i Florida. Flystasjonen, som ligger ved siden av NASA-anlegget John F. Kennedy Space Center, utgjør det amerikanske Forsvarsdepartementets rakettoppskytningsbase på østkysten.

Området ble fra 1949 brukt av forsvaret til testavfyringer av missiler. Senere ble det stedet hvor det amerikanske romprogrammet fikk sin begynnelse. Etter stiftelsen av NASA i 1958 fungerte det fortsatt som avfyringsstasjon for NASA, og de tidlige bemannede romflyvninger ble oppskutt herfra. Senere ble blant annet romsondene Voyager 1 og Voyager 2 skutt opp herfra. Videre er en lang rekke satellitter blitt avfyrt fra flystasjonen, som fortsatt står for oppskytningen av Delta IV- og Atlas V-rakettene.

Rakettskytefelt
Flystasjoner i USA
Flyplasser i Florida
Militærvesen i Florida
U.S. Space Force
Brevard County