alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Quiche

Quiche er en pai laget av egg og fløte i en butterdeigsform. Andre ingredienser som hakket kjøtt eller grønnsaker tilsettes ofte eggene før quichen stekes. I Quiche Lorraine tilsettes fløte og stekt bacon og ost.

Lignende småretter selges dypfryst under tittelen «Pai» i mange dagligvarebutikker.

Referanser 

Paier
Fransk mat
Eggretter
Tristan Tzara

Tristan Tzara (født Sami Rosenstock , død 24. desember 1963) var en rumenskfødt poet og essayist. Tzara bodde mesteparten av livet i Frankrike, og er kjent som en av grunnleggerne av dada-bevegelsen i Zürich i 1916.

Han var en av 44 rumenske jøder hvis verker ble forbudt solgt i bokhandelen av Ion Antonescus regjering under Annen verdenskrig.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Personer fra Bacău
Rumenske kunstkritikere
Humorister
Rumenske diktere
Rumenske dramatikere
Franske lyrikere
Rumenske regissører
20. århundres komponister
Franskspråklige forfattere
New York-børsen

New York Stock Exchange (NYSE) er verdens største aksjemarked, beliggende på Wall Street i New York.

Handel på New York-børsen, i motsetning til elektroniske børser som NASDAQ, innebærer alltid kommunikasjon ansikt til ansikt på en post i børsen. Medlemmer av børsen som er interessert i å kjøpe og selge en bestemt aksje på vegne av investorer, samler seg rundt aksjens handelspost på børsgulvet. 

En megler, som arbeider for et av børsens medlemsselskaper (han er altså ikke ansatt i børsen), opptrer som auksjonarius i et åpent utropsmarked for å bringe kjøpere og selgere sammen og håndtere den faktiske auksjonen. Ved behov kan megleren gjøre handelen lettere ved å sette egne penger på handelen (omkring 10% av tilfellene), i tillegg til å spre informasjon til tilhørerne som bidrag til å føre kjøpere og selgere sammen.

Kurser for hvert av selskapene som er notert på børsen, er offentlig tilgjengelig kontinuerlig. Børsen viser også indekser for bransjer og markeder. De mest kjente er Dow Jones og S&P 500.

Fakta
Børsen åpner 09.30 og stenger 16.00 lokal tid.
Rundt 2800 selskaper er listet på børsen.
Markedsverdien er omkring 19,7 billioner dollar.

Eksterne lenker
 

Intercontinental Exchange
Selskaper notert på New York Stock Exchange
Børser
Byggverk på Manhattan
Pedro de Sarrio

Pedro de Sarrio var en av de spanske koloniherrers generalguvernører på Filippinene ad interim i to perioder.

Den første perioden var fra 30. oktober 1776 til juli 1778. I denne tiden fortsatte han de militære operasjoner mot moroene (muslimene) på og rundt Mindanao. Den 12. oktober 1777 formidlet han den spanske forordning til indio-befolkningen (dvs. filippinerne) om dyrking av lin og hamp. Han ble i 1778 avløst av kanskje den mest fremstående av alle generalguvernøret øyriket hadde, José Basco y Vargas.

Etter Bascos fratreden ble Pedro de Sarrio på nytt generalguvernør ad interim den 22. november 1787, men styrte bare frem til 1. juli 1788. I denne perioden måtte han forholde seg til et opprør i Ilocos som skyldtes det tobakksmonopolet som guvernør Basco hadde etablert.

Sarrio, Pedro de  
Sarrio, Pedro de
Storsteinnes

Storsteinnes (nordsamisk: Eljásnjárga) er et tettsted og administrasjonssenteret i Balsfjord kommune i Troms og Finnmark. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger innerst i Sørkjosen i Balsfjorden. Tettstedet er det største i kommunen.

Storsteinnes ligger i en solfylt og vindstille del innerst i Balsfjorden, 90 kilometer fra Tromsø. Europavei 6 og fylkesvei 858 møtes på stedet. Det er kort vei til flyplassene i Tromsø (90 kilometer) og Bardufoss (50 kilometer).

Næringsliv 
Storsteinnes er handelssentrum i kommunen og for tilstøtende kommuner. Her finnes en rekke bedrifter knyttet til både varehandel og andre tjenester. Eksempler er byggevareforretninger, rørlegger, el-installasjon, elektrisk utstyr, optiker, klær, blomster, gaveartikler, vinmonopol, medisinutsalg, dagligvarebutikker, kafé og uteplass, transport, verksted for personbiler og lastebiler, spesialverksted for landbruksmaskiner, samt avfallsanlegg.

Flere av bedriftene på Storsteinnes er hjørnesteinsbedrifter. Dette innbefatter TINE med produksjon av ost fra ku- og geite-melk, Felleskjøpet, Fiskå mølle. Landbruk Nord betjener landbruket i hele Nord Norge. Element Nord produserer betong ferdigelementer. EWOS produserer fôr til husdyr og fisk. Det er opparbeidet ferdigregulerte industriområder rett ved E6, ca. 5 kilometer fra Storsteinnes sentrum.

Det foreligger god tilgang på strøm til næring, herunder Balsfjord-trafo som fordeler strøm til Troms og Finnmark.

Det er etablert et vannverk med stor kapasitet, og som er godkjent for næring.

Det er etablert dypvannskai.

Helsetjenester 
På Storsteinnes finnes legekontor, tannleger, fysioterapeut, kommunens helsesenter og Universitetssykehuset Nord-Norges avdeling Storsteinnes. Det er etablert veterinærkontor i sentrum.

Skoler og barnehager 
Storsteinnes har både barne- og ungdomsskole. Den nye skolen ble oppført i 2011. Halvparten av Balsfjords barne- og ungdomsskoleelever går på Storsteinnes skole. Skolen ligger rett ved etablerte idrettsanlegg. Det er i tillegg etablert kulturskole i tilknytning til skolen. Tettstedet har to barnehager.

Kultur og idrett 

I idrettsparken på Moan ligger Balsfjordhallen, som er gjenreist etter storbrannen i 2010. Her finnes også Moan Kunstgress, Moan Bad, skiskytteranlegg og lysløype. Midt-Troms Museums avdeling Fjordmuseet ligger her, og viser sine besøkende naturhistorie. I sentrum ligger Treningssentret Frisk trim og helse.

Tettstedet har også en fotballklubb som spiller i 5. divisjon, avd. 2 i Troms, Storsteinnes Idrettslag.

Under felttoget i Norge 1940 ble det avholdt to statsråd i meieriet på Storsteinnes.

Kjente personer 
 Arne Vidar Moen
 Morten Pedersen
 Lill Sverresdatter Larsen
 Lars Fause

Referanser

Bilder 

Tettsteder i Troms og Finnmark
Bygder i Balsfjord
Porte de la Villette (Paris Metro)

Porte de la Villette er en metrostasjon i  Paris'  19. arrondissement. Stasjonen er knyttet til metrolinje 7 og ble åpnet 5. november 1910. Stasjonen er oppkalt etter porten i Paris' bymurer som vendte ut mot den tidligere franske kommunen La Villette. Denne kommunen ble sammen med tre andre anneksert av Paris i 1860.

Nær stasjonen ligger Tour La Villette og Parc de la Villette med vitenskapsmuseet Cité des Sciences et de l'Industrie.

Knutepunkt med andre transportmidler 
 Buss: Linjene 75, PC2, PC3, 139, 150, 152, 249.
 Noctilien, STIF, RATP og Transiliens Parisiske nattbussnett: N42.

Eksterne lenker 
 
 Kart over metroen i Paris

Paris Metrolinje 7
19. arrondissement i Paris
Jernbanestasjoner åpnet i 1910
1910 i Frankrike
Borgerlig

Borgerlig er et ord som har flere betydninger. Ordet kommer fra borger, en som bor i ‘borgen’, det vil si byen. Borgerskapet er en bestemt samfunnsklasse som står i motsetning til bondestanden (i Norge ble uttrykket borger benyttet om handelsfolk som hadde fått borgerbrev). Senere ble uttrykket brukt som betegnelse på den klassen som befinner seg mellom arbeiderklassen og adelstanden, som består av embedsmenn, akademikere, selvstendig næringsdrivende etc. Borgerlig benyttes også som en kulturell beskrivelse. I tillegg kan ordet borgerlig bety sivil (som motsetning til kirkelig, eller som angår det private, som i borgerlig/sivil/privat rett, motsatt offentlig rett). Borgerlig er også en beskrivelse brukt om et visst politisk segment, opprinnelig til «venstre» for adelen og kirken, men senere definert som til «høyre» for sosialismen.

Politisk betydning 
Til tross for at begrepet borgerlig ofte benyttes i den politiske debatt, er det ikke entydig definert. Holdningen til borgerlighet avhenger som oftest av øynene som ser, det vil si av synspunktene til den som uttaler seg om hva borgerlig politikk er. I det norske språket er det i alle fall to forskjellige betydninger. I det franske språket, som i opphavsspråket, er disse to betydningene skilt ved hjelp av to forskjellige ord:  Den ene betydningen er samfunnsmedlem, på fransk citoyen/citoyenne. Ordet uttrykker det å være borger i en by eller å være statsborger i et land. Den andre betydningen er knyttet til visse sosiale lag og en viss politisk orientering for middelklassen, på fransk bourgeois (bursjo'a)/bourgeoise. Således er borgerlig som politisk begrep nærmest blitt synonymt med en politisk tilknytning til høyresiden i Norge. 

Mange bestrider likevel at alle de som ikke er tilhengere av sosialismen kan kalles borgerlige. Tidligere Høyre-leder Kåre Willoch har for eksempel uttalt at Fremskrittspartiet er populistisk, og derfor ikke borgerlig. Det samme påpekte Lars Sponheim, daværende leder i Venstre, på partiets landsstyremøte i juni 2009.

«Småborgerlig» er etter hvert blitt et til dels negativt ladet begrep (i visse sammenhenger nærmest et skjellsord) som ikke nødvendigvis er politisk relevant. Småborgerskap viser til det lavere borgerskapet, typisk folkeskolelærere, håndverksmestre og så videre.

Ikke-politisk betydning 
Borgerlig blir også brukt uttrykkene «å gifte seg borgerlig» (hos notarius publicus) eller «Borgerlig konfirmasjon» (nå: Humanistisk konfirmasjon), da i motsetning til kirkelig konfirmasjon, som i prinsippet kun er for medlemmer av Den norske kirke.

Human-Etisk Forbund arrangerte også Borgerlig navnefest og Borgerlig gravferd frem til navneendringen på alle deres seremonier fra Borgerlig til Humanistisk med landsmøtevedtaket i 2005.

Se også 
 Borgerskap – byborger – stand – klasse
 Statsborger
 Borgerlig demokrati
 Borgermester
 Borgerlig konfirmasjon, tidligere betegnelse på humanistisk konfirmasjon
 Borgerlig vielse

Referanser

Eksterne lenker 
 Norsk folkemuseum: Boskikk og klasse 1870-1950

Politiske ideologier
Samfunn
Uruk

Uruk var en av de største og mektigste sumeriske bystatene beliggende i det sørlige Sumer. Byen ligger i dagens Irak og har gitt navn til Urukperioden.

Fakta
Helt fra Uruk ble grunnlagt rundt 4000 f.Kr. og frem til ca. 2000 f.Kr., var Uruk et viktig handelssenter. Midt i byen lå store offentlige bygninger som trolig ble brukt til offentlige møter og religiøse formål. Tempelet Eanna («Himmelhuset») var reist til ære for bygudinnen Inanna. De eldste kjente beskrevne leirtavlene, med lister over handelstransaksjoner og fordeling av mat, er fra tiden rundt 3200 f.Kr. På denne tiden bodde det ca. 20 000 mennesker i Uruk, og like mange holdt til rundt byen. Illustrasjoner på sylindersegl vitner om væpnet konflikt med nabofolk og avstraffelse av fanger. Uruk ble fullstendig ombygd mellom 3100 og 2900 f.Kr. Det ble reist en plattform midt i byen, og på denne ble hovedtempelet satt opp. Dette terrasserte tempelet ble modell for mange senere templer, såkalte ziggurater, deriblant Babels tårn. Skriften utviklet seg fra billedskrift til kileskrift.

Sagn 
Uruk var hjembyen til sagnkongen Gilgamesj, helten i Gilgamesj-eposet. Gilgamesj skal ha hersket på 2600-tallet f.Kr. og blir regnet som en av kongene i det første dynastiet i Uruk (ca. 2700-2350 f.Kr). Han utførte ikke bare mange heltedåder, men skal også ha fått bygd en nesten 10 kilometer lang mur rundt Uruk.


  

Byer i Mesopotamia
Guvernementet Muthanna
Arkeologi i Irak
Levanten
Gare de Lyon (Paris Metro)

Gare de Lyon er en metrostasjon i Paris som er forbundet med Gare de Lyon-jernbanestasjonen og RER-holdeplassene på området. Stasjonen er den tredje mest brukte stasjonen til Métro de Paris med 30,91 millioner passasjerer i 2004, hvorav 15,78 mill. fra linje 1 og 15,13 fra linje 14. Skal man ta toget til byer som Cannes, Marseille, Lyon m.fl. så går det TGV-tog ca. hver time fra Gare du Lyon. Stasjonen korresponderer med metroen som har stasjon i kjelleren.

På Gare du Lyon finner man den verdenskjente og fredede restauranten Le Trein Bleu som ligger i annen etasje med oppgang fra plattformen foran sporene.

Stasjonen betjenes av metrolinje linje 1 og linje 14.

Linje 1
Stasjonen til linje 1 var en av de åtte stasjonene som ble satt i drift da den første strekningen mellom Porte de Vincennes og Porte Maillot ble innviet 19. juli 1900. Den ble bygget med en lengde på 100 meter istedenfor 75, som man hadde brukt før man innsatte gummihjulsvogner på nettverket. Stasjonen ligger under et 23,90 meter bredt metalltak som støtter gateplanet over. Stasjonen hadde opprinnelig fire linjer som dekket de to seks meter brede plattformene, med den hensikt å tilrettelegge for den foreslåtte ringlinjen (på det tidspunktet kalt Linje 2), selv om denne aldri ble fullført. Fra og med 1. august 1906 ble den nordlige endestasjonen til Linje 5 flyttet, og linjen ble forlenget til Jacques Bonsergent og strekningen mellom Quai de la Rapée og Gare de Lyon ble stengt. Linje 1 sine nye plattformer ble konstruert i helgen mellom 18. og 19. juli 2009 som en del av automatiseringen av linje 1.

Linje 14 
Stasjonen til linje 14 ble åpnet den 15. oktober 1998. Den befinner seg syd for Gare de Lyon i Rue de Bercy, ved siden av stasjonene til RER-linjene A og D. Den har to linjer på hver side av en stor midtplattform. Mellom det østgående sporet fra Olympiades og RATPs  hovedkvarterer befinner det seg en eksotisk hage.

Den 27. mai 2009 ble det vedtatt å sikre utbygningen av en tredje nedgang på midten av plattformen for å forenkle og avlaste trafikken som oppstår når mange reisende skal fra og til togene. Denne nye nedgangen vil gå over den allerede eksisterende broen over sporene til RER, men vil ikke bli brukt for tilgang til linje 14. Grunnen til det, er at dersom en tilgang til linje 14 skulle vært inkludert, ville man ikke kunne dele strømmen av innkommende og utgående passasjerer.

Referanser

Noter

Eksterne lenker
 Kart over metroen i Paris

Paris Metrolinje 1
Paris Metrolinje 14
12. arrondissement i Paris
Jernbanestasjoner åpnet i 1900 i Frankrike
Hôtel de Ville (Paris Metro)

Hôtel de Ville er en stasjon på metroen i 1. arrondissement i Paris, og betjenes av linje 1 og linje 11.

Stasjonen ligger rett ved rådhuset (fr. Hôtel de Ville) på Seinens høyre bredd, like overfor Notre-Dame.

Eksterne lenker
 Kart over metroen i Paris

Paris Metrolinje 1
Paris Metrolinje 11
1. arrondissement i Paris
Jernbanestasjoner åpnet i 1900 i Frankrike
Helge Øgrim

Helge Øgrim (født 22. juli 1950) er en norsk journalist og pressemann. 

Øgrim var en av lederne i den norske ml-bevegelsen. Han satt i sentralkomiteen i MLG og i AKP(m-l) fram til 1976. Fra 1973–1976 hadde han også vervet som leder i Rød Ungdom. Han brøt med bevegelsen og meldte seg ut av AKP(m-l) i 1981 med den berømte uttalelsen at «dersom AKP kom til makta, var det best å rømme til Sverige fortest mulig.»

Øgrim arbeidet som journalist i NTB fra 1983 til 1997, som korrespondent og frilanser i USA fra 1993 til 1999 og i Fiskaren fra 1999 til 2000. Han har også vært redaksjonssjef og prosjektleder i Dagbladet.no. Fagbladet Journalisten, der han var redaktør fra 2007 til sommeren 2016, er organ for Norsk Journalistlag. 

Han er sønn av tidligere programdirektør i NRK Fjernsynet Kristian Øgrim og lektor Wanda Øgrim, og fetter til Tron Øgrim.

Referanser

Eksterne lenker 
 Øgrims blogg «Norwegian Affairs»

Norske redaktører
RV-politikere
Fødsler i 1950
Dyspné

Dyspné Latin dyspnoea, Gresk dyspnoia fra dyspnoos – «åndenød») er et vanlig symptom hos pasienter med hjerte- og lungesykdom, som er den medisinske samlebetegnelse hvor pasienten subjektiv angir åndenød eller smerter knyttet til åndedrettet, eller hvor en objektivt kan observere respirasjonsforstyrrelser. Tilstanden kan være akutt eller kronisk og kan være et symptom eller tegn på en rekke ulike medisinske tilstander, inkludert blokkering av luftveiene, luftveissykdommer (for eksempel astma og bronkitt), hjertesykdommer og blodmangel.

Årsaker
lungesykdommer, som for eksempel astma, pulmonal hypertensjon, atelektase, emfysem, lungekreft og så videre.
sykdommer knyttet til brystkassen, for eksempel pneumothorax
sykdommer knyttet til andre organer i brystkassen, for eksempel hjertet
sykdommer i nervesystemet
systemsykdommer, for eksempel anemi
sykdommer knyttet til inntak av medisiner, rusmidler eller giftstoffer.

Andre termer som beskriver åndedrettsforstyrrelser
 tachypné, hurtig åndedrett.
 bradypné, langsomt åndedrett.
 ortopné, dyspné som er stillingsavhengig, opptrer ved liggende stilling
 paroxysmal nokturnell dyspné, dyspné som opptrer om natten ved søvn.

Medisinske symptomer
Fillan (tettsted)

Fillan er et tettsted i Fillan og administrasjonssenteret for kommunen Hitra i Trøndelag. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Navnet er avledet av «fjell».

Etter kommunesammenslåingen i 1964 ble det bygget nytt herredshus for Hitra kommune i Fillan. Daværende Fillan sentrum lå sjønært ved Fillfjorden og huset mellom 1967 og 1992 fergeleie for fergesambandet Fillan–Brøttingsvåg. Man valgte å ikke bygge det nye herredshuset i det eksisterende sentrum, men på et ubebygd myrområde ved riksvei 714, som siden har blitt det «nye» Fillan sentrum.

I årene etterpå ble det bygget barne- og ungdomsskole og samfunnshus i tilknytning til herredshushuset. Hitra videregående skole ble grunnlagt i 1977. Videregående fikk i 1980 eget skolebygg lokalisert på motsatt side av riksveien i forhold til ungdomsskolen. Fra 1980-årene er det også kommet til en betydelig servicenæring. Foruten herredshus, skoler og varierende forretningstilbud finnes her Hitrahallen, Hitra misjons- og nærmiljøsenter, tannlege, brannstasjon og et helsetun som inneholder sykehjem, legekontor, terapibad mv.

Fillan kirke fra 1789 er en av de eldste eksisterende kirke på Hitra. I Fillan finner en også Kystmuseet i Sør-Trøndelag i de tidligere lokalene til Hitra meieri, samt lokalavisa Hitra-Frøya.

Referanser

Eksterne lenker
 Hitrahallen
 Hitra misjons- og nærmiljøsenter/Mediehuset

Tettsteder i Trøndelag
Bosetninger i Hitra
Tidligere fergesteder i Trøndelag
Artikler i sjøfart-prosjektet
Rhode Island-kolonien og Providence-plantasjene

Providence Plantasjene ble grunnlagt i 1636 av Roger Williams, en prest som flyktet fra religiøs forfølgelse i Massachusetts Bay-kolonien. Han fikk følge der av Anne Hutchinson etter at hun ble utvist. Andre bosetninger i Portsmouth, Newport og Warwick fulgte raskt. Et patent ble sikret i mars 1643/4 som forente de fire bosetningene. Den var også en selvstyrt koloni, hvor høyt rangerte personer i eksil og kriminelle ble sendt, noe som skaffet den tilnavnet Rogue Island (= Kjeltring-kolonien).

Karl II av England skrev en kongelig kontrakt i 1663 for Rhode Island-kolonien og Providence-plantasjene. I motsetning til mange andre koloniers kontrakter, spesifiserte kontrakten for Rhode Island garantier for religiøs frihet for alle kristne og til og med jøder. Av denne grunn eksisterte det en liten jødisk befolkning i Rhode Island, de eneste i de opprinnelige tretten koloniene i Nord-Amerika som kunne praktisere sin religion fritt. Men noen puritanske ekstremistiske grupper var imot denne religiøse toleransen.

Rhode Island var den første av de tretten koloniene som erklærte sin uavhengighet, noe den gjorde 4. mai 1776. Staten ble også den siste kolonien som ratifiserte Amerikas forente staters konstitusjon.

Rhode Islands historie
1600-tallet i Nord-Amerika
1700-tallet i Nord-Amerika
Stater og territorier etablert i 1636
Stater og territorier opphørt i 1776
De tretten kolonier
Dominionen Ny-England
Eidsfos Hovedgård

Eidsfos Hovedgård i Eidsfoss i Vestfold er oppført i rokokko og ble fredet i 1923. De eldste delene av bygningen er fra første halvdel av 1700-tallet. Den er Eidsfos Jernverks gamle hovedbygning hvor verkseiere og disponenter har hatt sin bolig i over 250 år.

I 1990 overtok Stiftelsen Eidsfos Hovedgård bygningen samt Kavalerfløyen med bakerstue, verksted, leilighet og vognskjul. Haven på Hovedgården var et enestående anlegg i nasjonal sammenheng – et østlandsk motstykke til Baroniet Rosendal og antas å ha vært på det fineste under verkseier  Peder von Cappelen (1763–1837). Hans hustru, Christine Marie, sto for en utvidelse av parken i engelsk landskapsstil.

Den historiske haven (renessanse/barokk) er under restaurering og det mest iøynefallende er opparbeidelsen av 4 av de i alt 16 parterrene, samt St. Georgskorset.

Hovedgården benyttes i dag til kurs, konserter, brylluper og andre arrangementer. I pinsen og om sommeren er det kunstutstillinger.

Litteratur

Eksterne lenker 
 Stiftelsen Eidsfos Hovedgård
 Vestfoldmuseene - Eidsfos Hovedgård
 

Herregårder i Norge
Rokokko
Gårder i Holmestrand
Kulturminner i Holmestrand
Fredete byggverk i Vestfold og Telemark
Byggverk i Holmestrand
Eidsfos Jernverk

Eidsfos Jernverk var et jernverk i Eidsfoss.

Historie 
På det gamle jernverksstedet Eidsfoss kom den første masovnen i gang i 1697. Fram til 1926 var det knutepunkt for dampskipstrafikk på Eikeren med forbindelse sørover på den smalsporete jernbanelinja til Tønsberg. Innenlandsk turisttrafikk i rundreisestil hadde stort omfang fram til 1920-årene. Like før krigen var det slutt på jernbanedriften ved Tønsberg–Eidsfoss-banen, bilen overtok her som så mange andre steder. Jernverket var på 1700-tallet kjent som landets beste, og til tider eneste produsent av stål. Etter opphør av støperi og ovnsproduksjon ble jernbanevogner produsert der fram til etterkrigstiden.

Transport på Eikeren 
Eikeren ble transportåre for jernmalm som skulle fraktes til Eidsfoss og verkets produkter som skulle til Drammen. Verket eide seiljaktene som ble benyttet til denne transporten og senere ble fikk de også hjuldamperen DS «Ekeren», og etter det DS «Stadshauptmand Schwartz».

Verkets bygningsmasse 

Fortsatt finnes 25 av verkets gamle bygninger, mest bolighus, spredt i området mellom Eikeren og Bergsvannet. Langs elvedraget finnes rester etter tre store kornmøller fra tidlig middelalder og fundamenter etter en oppgangssag fra 1500-tallet.

Eidsfos Hovedgård 
Rundt den fredete Eidsfos Hovedgård vitner alléer og formasjoner i terrenget om et engang høyt pleiet kulturlandskap. Et parkanlegg i barokk- og renessansestil var anlagt her på 1700-tallet av verkseiere. Hovedbygningen var privatbolig for eierne helt til 1987. Bygningen var oppført omkring 1750, siden påbygd og fredet i 1923.

Eiere 
Fra 1742 til 1753 var Frederik Ferdinand Hausmann en av verkets eiere.  

Jernverket og hovedgården var på 1800-tallet eid av blant andre Peder Juel von Cappelen i Drammen som tilhørte en annen gren av slekten Cappelen enn den grenen som eide Fossesholm. Deretter var det andre eiere, blant andre medlemmer av familien Schwartz.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 Eidsfoss på Facebook
 Mer om Eidsfos
 Eidsfos Hovedgård
 Eidsfoss Musikkforening
 Vestfold Festspillene
 Mer om Eikeren og Eiker-vassdraget
 

Kjemiske industrianlegg
Jernverk
Museer i Vestfold og Telemark
Kulturminner i Holmestrand
Byggverk i Holmestrand
Næringsliv i Holmestrand