alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Austevoll videregående skole

Austevoll videregående skole (tidligere Fiskerfagskolen i Austevoll) er en fylkeskommunal videregående skole og fagskole på Storebø i Austevoll kommune i Midthordland. Skolen ble grunnlagt i 1978. Skolen eier skoleskipet MS «Stø Kurs» som blir brukt til undervisning i VG2-linjene naturbruk, maritime fag og fiske og fangst.

Undervisningstilbud

Videregående 
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Det var ikke høyt nok søkertall for å opprette studiespesialisering vg1 skoleåret 2021-2022.

Studieretningen Elektrofag ble lagt ned høsten 2014.

Fagskole 
Skolen har status som maritimt akademi, med NOKUT-godkjente utdanninger på fagskolenivå som kvalifiserer til dekksoffiser (både operativt nivå og ledernivå) og fagtekniker i akvakultur.

Kursvirksomhet 
Skolen holder kurs som leder til båtførerbeviser, og er godkjent som testsenter for disse.

Se også
 Austevoll ungdomsskule

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Informasjon om Austevoll videregående skole
  Informasjon om Austevoll maritime fagskole
  Informasjon om kursvirksomhet for båtførerbevis
  Klasseblogg fra helse- og oppvekstfag VG1 2020-2021

Videregående skoler i Vestland
Fagskoler
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1978
Skoler i Austevoll
Bømlo videregående skole

Bømlo vidaregåande skule er en fylkeskommunal videregående skole på Svortland i Bømlo kommune i Sunnhordland. Skolen ble opprettet i 1972 som en avdeling av Stord gymnas med navnet Bømlo gymnasklasser, og ble en selvstendig skole i 1979 da den fikk sitt nåværende navn. Den nåværende skolebygningen ble tatt i bruk i 1995, og ligger like ved siden av idrettsanlegget Bømlohallen.

Rektorer 

 Rebecca Hildebrandt-Paulin 2021 til dd
 Asbjørn Mæland fra 2015 til 2021
 Inge Tvedt fra 2014 til 2015
 Inger Lise Kippersund fra 2009 til 2014
 Knut Wegner Meling fra 2008 til 2009
 Kjell Olav Skaret fra 1994 til 2008
 Roy Fjellanger fra 1979 til 1994

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen har også arbeidslivstrening, hverdagslivstrening og voksenopplæring.

Se også
Rubbestadnes videregående skole

Referanser

Utdanningsinstitusjoner etablert i 1972
Videregående skoler i Vestland
Skoler i Bømlo
Fitjar videregående skole

Fitjar videregående skole er en fylkeskommunal videregående skole i Fitjar kommune på Stord i Sunnhordland. Skolen ble opprettet i 1933 som Hordaland Husmorskule Fitjar, og fikk en ny skolebygning i 1999. Skolen er lokalisert i Fitjar sentrum, like ved Fitjar idretts- og kulturbygg, hvor Fitjar folkebibliotek og idrettshall ligger.

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen har også voksenopplæringskurs.

Se også
Stord videregående skole

Referanser

Videregående skoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1933
Skoler i Fitjar
Fusa videregående skole

Fusa videregående skole er en fylkeskommunal videregående skole i Eikelandsosen i Bjørnafjorden kommune i Midthordland. Skolen ble opprettet som en avdeling av Os yrkesskole i 1986, og ble en selvstendig skole i 1990.

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen tilbyr Yrkes- og studiekompetanse på 4 år, med studiespesialisering i realfag kombinert med fagbrev innen helsefag, marine fag, restaurant og matfag, mekaniske fag, automatisering.

Skolen har også voksenopplæring og tilrettelagt opplæring.

Referanser

Videregående skoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1990
Utdanning i Bjørnafjorden
Kvinnherad videregående skole

Kvinnherad videregående skole er en fylkeskommunal videregående skole på Husnes i Kvinnherad kommune i Sunnhordland. 

I 1961 ble det etablert en yrkesskole i Dimmelsvik i Kvinnherad som var en avdeling av Rubbestadnes yrkesskole, og i 1972 ble det opprettet en avdeling av Os gymnas på Husnes som ble en selvstendig skole i 1973 med navnet Kvinnherad gymnas. I 1976 ble gymnaset på Husnes og yrkesskoleavdelingen i Dimmelsvik slått sammen til Kvinnherad videregående skole. Skolen ble samlokalisert i et nybygg på Husnes i 1979. I 2010 ble skolen rehabilitert og utvidet.

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen har også en avdeling på Valen sjukehus for tilrettelagt opplæring (Valekrossen skole). I tillegg har skolen hverdagslivstrening og voksenopplæring.

Studieretningen Restaurant- og matfag ble lagt ned høsten 2014, Service og samferdsel høsten 2020.

Referanser

Videregående skoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1976
Kvinnherad
Odda videregående skole

Odda videregående skole er en fylkeskommunal videregående skole i Ullensvang kommune i Hardanger, på Eidemoen ca. 2 km. sør for Odda sentrum. Skolen er et resultat av at Odda gymnas og Odda yrkesskole ble slått sammen til Odda videregående skole i 1994. Skolen har både studiespesialiserende og yrkesfaglige utdanninger.

Utdanningstilbud 
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen har også arbeidslivstrening, hverdagslivstrening og voksenopplæring.

1Vg2 Smed er en landslinje som tar inn søkere fra hele landet. Bygger på Vg1 Håndverk, design og produktutvikling eller Vg1 Teknikk og industriell produksjon (kryssløp).

Referanser

Eksterne lenker
 Presentasjon av Odda videregående skole
 ODV @ Utdanningsdirektoratet

Videregående skoler i Vestland
Ullensvang
Os videregående skole

Os videregående skole er en fylkeskommunal videregående skole på Osøyro i Bjørnafjorden kommune i Midthordland, ca. 28 km sør for Bergen sentrum. Skolen ble grunnlagt i 1981 som Os yrkesskole, og tilbyr yrkesfaglige utdanninger og påbygning til generell studiekompetanse.

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

1Landslinje: Tar inn søkere fra hele landet.

Skolen har også kursvirksomhet innen transport- og anleggsfagene, herunder en landslinje for Vg3 Yrkessjåfør på tunge kjøretøy.

Se også
Kongshaug Musikkgymnas
Os gymnas

Referanser

Videregående skoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1981
Utdanning i Bjørnafjorden
Rubbestadnes videregående skole

Rubbestadnes videregående skole er en fylkeskommunal videregående skole på Rubbestadneset i Bømlo kommune i Sunnhordland. Skolen ble opprettet i 1950 som Rubbestadnes yrkesskole, og fikk sitt nåværende navn i 2007.

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen har også tilbud på fagskolenivå som kvalifiserer til skipsoffiser skipsteknisk drift (Maskinsjef).

Se også
Bømlo videregående skole

Referanser

Videregående skoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1950
Skoler i Bømlo
Sotra videregående skole

Sotra videregående skole er en fylkeskommunal videregående skole på Sotra i Øygarden kommune i Midthordland, ca. 16 km vest for Bergen sentrum. Skolen ble grunnlagt høsten 1978 på Bildøy. I 2003 ble skolen utvidet med en ny avdeling på Skogsvåg, og virksomheten er derfor delt på disse to avdelingene som samlet utgjør Sotra videregående skole. Skolen har både yrkesfaglige og studiespesialiserende utdanninger.

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen tilbyr studiespesialisering med teknologifag.

Skolen har grupper for tilrettelagt opplæring tilknyttet programmene bygg- og anlegg, design og håndverk, og restaurant- og matfag.

Studieretningen Design og håndverk ble lagt ned høsten 2019.

Referanser

Videregående skoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1978
Utdanning i Øygarden
Stord videregående skole

Stord vidaregåande skule er en fylkeskommunal videregående skole på Leirvik i Stord kommune i Sunnhordland. Skolen har tre avdelinger: tidligere Stord gymnas på Saghaugen (etablert i 1959), tidligere Stord yrkesskole og tekniske fagskole på Vabakkjen, og Stord opplæringssenter på Heiane. De tre avdelingene ble slått sammen til Stord vidaregåande skule i 2006.

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen tilbyr også arbeidstrening, lærlingeopplæring og voksenopplæring.

Se også
Fitjar videregående skole

Referanser

Videregående skoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 2006
Skoler i Stord
Framnes kristne videregående skole

Framnes kristne videregående skole er en kristen videregående friskole i Norheimsund i Kvam i Hardanger, som eies av Indremisjonsforbundet og Indremisjonssamskipnaden. Framnes er en av de største internatskolene i landet med 225 internatplasser og inntil 270 elevplasser. Elevene kommer fra alle landets fylker.

Skolen ble grunnlagt i 1897 som folkehøgskole og ble omgjort til videregående skole i 1996. I 1942 til 1944 var rundt 250 sivile fra Telavåg internerte på Framnes etter at nazistene hadde jevnet bygda deres med jorda.

Utdanningstilbud 
For skoleåret 2020-2021:

Referanser

Eksterne lenker 
 Framnes kristne videregående skole

Videregående skoler i Vestland
Skoler i Kvam
Skoler tilknyttet Indremisjonsforbundet
Kristne skoler i Norge
Indremisjonen
Garnes skole

Garnes skole er en kommunal barneskole på Garnes i Arna bydel i Bergen kommune. Skolen åpnet i 1960, arkitekt var Sonja Christie, og fikk en utvidelse i 2006 som tilsvarer halve skolen. Den er med dette dimensjonert for 300 elever, men skal etter bystyrevedtak utvides noe mer.

Skolens hovedmålform er nynorsk, men 82 prosent av elevene har bokmål som hovedmål (2020/2021).

Skolebygget er nabo til Bjørnarhallen og tvers over veien ligger Garnes ungdomsskole og Arna videregående skole på Garnes. Garnes kunstgressbane ligger ved siden av skolen.

Arkivet etter skolen oppbevares ved Bergen Byarkiv. Informasjon om aktiviteter med tilknytning til skolen finnes i arkivene etter 17. mai-komiteen ved Garnes skole og Foreldrelaget ved Garnes folke- og framholdsskole. Materiale før 1960 inneholder dokumentasjon fra bl.a. Haus framholdsskole, Hausvik framholdsskole og ambulerende protokoller for alle skolesognene i Haus.

Referanser

Eksterne lenker
 Garnes skole
 Garnes skule - oppslagsverket oVe, artikkel av Lars Bostrøm Johansen, Bergen Byarkiv.
 Bergen byleksikon på nett, om Garnes skole

Barneskoler i Bergen
Arna
Arkaden Skien Storsenter

Arkaden Skien Storsenter er et kjøpesenter i Skien sentrum i Telemark som har 21 butikker fordelt på 15 300 m². Kjøpesenteret eies av R8 Property og lokale investorer.

Senteret åpnet i 1980, og ble totalrehabilitert i 2006. Men den påfølgende finanskrisen og handelslekkasje til konkurrentene Lietorvet og det langt større Herkules Senter utenfor bykjernen, gjorde at kjøpesenteret gikk inn i en negativ spiral med tomme lokaler og synkende omsetning. I 2011 alene tapte eierne, Nordea Liv, 110 millioner kroner på senteret.  

I januar 2017  ble det kjent at Telemark-baserte R8 Property ledet av den lokale investoren Emil Eriksrød hadde kjøpt Arkaden Skien Storsenter fra Nordea Liv. Salgssummen på 145 millioner kroner, over 60 prosent lavere enn verdsettelsen på 400 millioner kroner syv år tidligere. I forbindelse med overtakelsen uttalte Eriksrød at kjøpesenteret skal snu Arkaden på rekordtid ved å bli Norges mest teknologiske kjøpesenter og et test-senter for nasjonale kjeder som vil prøve ut pilotkonsepter utenfor hovedstaden.

Referanser

Eksterne lenker
 Arkaden Skien Storsenters hjemmeside

Etableringer i 1980
Kjøpesentre i Vestfold og Telemark
Skål! – Beste 21 partyslagere

Skål! – Beste 21 partyslagere er et samlealbum med Torgeir & Kjendisene. Albumet ble utgitt i 2004.

Sporliste
 «Jippi jai jai jippi» (Trad./Jo Mo), (Pub-liv)
 «Kyss meg bak» (Lars Christian Andersen), (Perler fra svin)
 «Ekte jallasang» (Per Kværner/Torgeir & Kjendisene), (I live)
 «Tommy har en tiger» (Jostein Andersen), (Rått party)
 «Anna fadderi og faddera» (Trad./Jostein Andersen), (Rått party)
 «Liter på liter» (Richard Hudson/John Ford/Stig Nilsson), (Rått party)
 «Jeg er fyllesjuk i dag» (Per Dahl), (I live)
 «Øl i handa» (Bjørn Bergstrøm), (I live)
 «Harry Harry» (Jostein Andersen/Lars Christian Andersen Lofstad/Pål Mikkelsen/Torgeir Hansen), (Uteliv)
 «Jeg kan ikke leve uten Laila» (Darryl Hunt/James McNally/Finn Evensen), (I live)
 «Kongene på haugen» (Axel Schmidt), (Elsker livet som gal)
 «Kom May» (Torgeir Hansen/Lars Christian Andersen), (Tørst)
 «Svever» (M. Kolster/Lars Christian Andersen), (Tørst)
 «Mere brennevin» (Torgeir Hansen/Finn Bjurvoll Hansen), (Perler fra svin)
 «Fotløs» (Torgeir Hansen/Arne Jørgen Lunde), (Perler fra svin)
 «1-2-3-4 bøgdevei» (Tom Robinson/Per Kværner), (I live)
 «Påstår han er Elvis» (Torgeir Hansen/Lars Christian Andersen), (Perler fra svin)
 «En vanlig Hansen» (Torgeir Hansen/Lars Christian Andersen), (Tørst)
 «Torgeirs sommersang» (S.O. Østli), (Tørst)
 «Drekka øl» (Torgeir Hansen/Gunnar Bergersen), (Feitest Hits)
 «Festbrems» (Torgeir Hansen/Gunnar Bergersen)

Eksterne lenker
 Skål! – Beste 21 partyslagere

Musikkalbum fra 2004
Torgeir & Kjendisene-album
Riksvei 14

Riksvei 14 var hovedveien mellom Ålesund og Stavanger frem til 1992, da den ble forlenget til Kristiansund og fikk veinummer riksvei 1. Da europavei 39 ble opprettet ble det meste av veien del av denne.

Nord for Bergen fulgte veien samme trasé som den senere E39 (Solavågen–Festøya–Volda–Folkestad–Lote–Anda–Lavik–Brekke/Oppedal), men med ferge også mellom Knarvik i Lindås og Steinestø i Bergen. 

Sør for Bergen var ferjesambandet Våge–Halhjem del av strekningen, fra Våge i Tysnes fulgte den dagens fylkesvei 49 til Flatråker der det var ferje til Jektavik i Stord, mellom Jektavik og Leirvik samme strekning som dagens E39. Fra Leirvik gikk det ferje til Valevåg i Sveio, der traseen fulgte dagens  fylkesvei 9 til Valestrand, og videre som dagens trasé.

Fra Haukås i Sveio fulgte Rv14 dagens fylkesvei 47 via Haugesund til Skudeneshavn i Karmøy, der det gikk ferge til Randaberg der veien fortsatte til Stavanger. Totalt var det ni ferger I 1992 ble nye europaveinummer innført i Norge og riksvei 14 ble det samme som europavei 14 Stjørdal–Meråker.

Referanser 

Tidligere riksveier
Tidligere veinummer i Møre og Romsdal
Tidligere veinummer i Sogn og Fjordane
Tidligere veinummer i Hordaland
Tidligere veinummer i Rogaland
Grå eminense

En grå eminense (fransk: Éminence grise) er en betegnelse for en innflytelsesrik, men uoffisiell rådgiver eller beslutningstaker.

Bakgrunn
Betegnelsen ble opprinnelig benyttet om kapusinermunken François Leclerc du Tremblay (1577-1638), som var politisk rådgiver og høyre hånd for Kardinal Richelieu, og arbeidet for Frankrikes deltagelse i trettiårskrigen. Munkene av denne orden bar en grå, eller brun, drakt; derav tilnavnet grå eminense. 

Brun eller lysebrun (nå beige) ble kalt kalt grå i Frankrike på den tiden. Tittelen eminense er en tiltaleform benyttet om kardinaler. Selv om Leclerc du Tremblay aldri nådde en slik rang, er det sannsynleg at de rundt ham kan ha tiltalt ham på denne måten på grunn av den store innflytelse «den grå munken» hadde på «hans eminense kardinalen», kardinal Richelieu. 

Aldous Huxley skrev en biografi om Leclerc på engelsk med tittelen Grey Eminence. Det finnes også et maleri fra 1873 av Jean-Léon Gérôme, L'Éminence Grise, som viser Leclerc gå ned den store trappen i Palais Cardinal.

Annen bruk
Grå eminense kan også bli benyttet om en eldre person, gjerne gråhåret, som er kjent for hva han eller hun har gjort tidligere, men som nå virker mer som en rådgiver enn som en utøver, og som har innflytelse som følge av tidligere status. Dette kan være en pensjonert professor, en tidligere politikar med godt rykte med videre.

Eksempler  
Eksempler på andre personer som er blitt omtalt som grå eminrnser er

 den tyske diplomat Friedrich von Holstein (1837–1909),
 den russiske jurist Konstantin Petrovitsj Pobedonostsev (1827–1907), rådgiver hos tsar Aleksander III,
 eksilpolakken Józef Retinger (1888–1960), som regnes som en av fedrene av Den europeiske union,
 Karl Rove, mangeårig valgkampmanager og sjefsrådgiver for president George W. Bush, 
 Zbigniew Brzeziński, mangeårig rådgiver for flere amerikanske regjeringer, med flere avgjørende diplomatiske oppfaver i amerikansk utenrikspolitikk.
 Dan Voiculescu, rumensk mediemogul og organisator av den sosialliberale union (USL), som utløste statskrise i Romania i 2012.

Joachim Fest omtalte analogisk Martin Bormann, sjef for NSDAPs partikanselli og innflytelsesrik medarbeider til Adolf Hitler fra 1941, for brun eminense.

Referanser

Kilder
 Idiomordbogen

Franske ord og uttrykk
Metaforer
Kvam videregående skole

Kvam vidaregåande skule er en fylkeskommunal videregående skole i Kvam herad i Hardanger med avdelinger i Norheimsund og Øystese. Tidligere Norheimsund vidaregående skule og Øystese gymnas ble slått sammen til en skole fra 1. januar 2017. Fylkestinget har vedtatt at skolen skal samlokaliseres i nytt bygg i Norheimsund i 2026.

Skolen har en utvekslingsavtale med den kristne internatskolen Saint Paul Lutheran High School i Concordia, Missouri, USA, der 25 elever fra hele Hordaland kan gå et år på skole på Vg2 Studiespesialisering i regi av Kvam vidaregåande skule.

Utdanningstilbud 
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

Skolen har også tilbud om Vg2 Studiespesialisering i USA.

Studieretningen Bygg- og anleggsteknikk ble lagt ned høsten 2017.

Se også
Norheimsund videregående skole
Øystese gymnas

Referanser

Videregående skoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1949
Skoler i Kvam
Kvitno kraftverk

Kvitno kraftverk er et vannkraftverk ved Sørfjorden i Ullensvang kommune i Vestland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 390 meter.

Installert effekt er 9 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 32,5 GWh.

Kvitno Kraft AS eies 100% av Forte Energy Norway AS. Forte Energy Norway AS er igjen eid 66% av Forte Vannkraft AS og 34% Cloudberry Clean Energy ASA.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Forte vannkraft - våre kraftverk
 Cloudberry

Småkraftverk i Vestland
Kraftverk i Ullensvang
OBOS Energi
Cloudberry
Kraftverk etablert i 2015
Charly Musonda

Charles Musonda Junior (født 15. oktober 1996) er en belgisk fotballspiller som spiller for den spanske klubben .

Hans far Charly Musonda sr. er en tidligere landslagsspiller for .

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Belgiske fotballspillere
Fotballspillere for RSC Anderlecht
Fotballspillere for Chelsea FC
Fotballspillere for Real Betis Balompié
Fotballspillere for Celtic FC
Fotballspillere for Vitesse Arnhem
Fotballspillere for Levante UD
Anthony Collins

Anthony Collins (1676–1729) var en engelsk filosof fra tidlig opplysningstid.

Liv og virke 
Sammen med John Toland var Collins den mest betydelige representanten for en krets radikale fritenkere som var aktive de tre første tiårene av 1700-tallet. Andre i kretsen var Samuel Bold, Matthew Tindal, Thomas Woolston og William Wollaston.

Collins publiserte stort sett anonymt, likevel ble han skyteskive for sin tids offentlige mening. Angrepene fra geistligheten var spesielt heftig, eksempelvis William Whiston, biskop Benjamin Hoadly, Samuel Clarke, Thomas Sherlock og Richard Bentley. For å komme unna motstanderne, flyktet Collins flere ganger til Nederlandene, men tross den krasse kritikken forble han tro mot sin grunnholdning.

Collins' oppsummerer i sine skrifter de tidligere engelske fritenkernes ideer. Han propagerte for å frigjøre tanken fra alle dogmer og gikk sterkt inn for at alle samfunnslag måtte ha rett til utdannelse, da han anså mangel på utdannelse som en kilde til samfunnsmessig uorden. Collins argumenterte med utsøkt høflighet, i slående kontrast til sine motstanderes usakligheter.

Collins var en nær venn av John Locke på Lockes eldre dager, og Locke var blant de som fikk formativ innflytelse på Collins' tankegods. Collins' materialisme og determinisme var derimot klart mer påvirket av Hobbes og Bayle, kanskje også av Spinoza, enn av Locke. Collins' tekster fikk en del innflytelse i England, og takket være Paul Henri Thiry d’Holbachs oversettelser ble Collins' tekster kjent i det franske språkområdet, der ideene hans fant enda mer gjenklang enn i hjemlandet.

Verk 
 Essay concerning the Use of Reason in Propositions the Evidence whereof depends on Human Testimony (1707).
 Priestcraft in Perfection (1709).
 Vindication of the Divine Attributes (1710).
 A Discourse on Free-thinking (1713).
 A Discourse on the Grounds and Reasons of the Christian Religion (1724).

Kilder

Referanser 

Opplysningstidens filosofer
Epistemologer
Personer fra Hounslow
Bypartiet

Bypartiet er et politisk parti i Skien, etablert i 2015 av de to aksjonsgruppene Folkeaksjonen for Alternativ Bypakke Grenland og Aksjon Rett E18. Disse to gruppene ønsker  mer helhetlig veiplanlegging på henholdsvis lokalt og regionalt nivå, og dette er også Bypartiets politiske hovedsak.

Av Bypartiets program fremgår det at partiet definerer seg som et moderne, urbant, religionsnøytralt ja-parti basert på liberale, demokratiske verdier. Partiet er et sentrumsparti, som kan samarbeide mot både høyre og venstre, men fokuset på veiplanlegging gjør det mer naturlig å samarbeide mot høyre.

Bypartiet stilte til valg i Skien kommune i 2015 og fikk 13,8 % av stemmene ved valg til kommunestyret, som gjorde partiet til det tredje største, med åtte representanter i Skien bystyre. Størst oppslutning fikk partiet i bydelene Gulset (23,2 %), Åfoss (19,0 %) og Skotfoss (16,1 %).

Referanser 

Lokale politiske partier i Norge
Politikk i Skien
Pseudastylopsis

Se Systematisk inndeling

Pseudastylopsis er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

Utseende 
Middelsstore, kraftige, litt knudrete, gråbrunt-spraglete trebukker. Antennene er tynne og litt lengre enn kroppen. Pronotum er bredere enn langt, firkantet, med en butt tann midt på hver sidekant. Dekkvingene er noe utvidete bakover, med et par korte lengdekjøler. Hunnen har et eggleggingsrør som stikker ut bak dekkvingene.

Levevis 
Larvene inne i små greiner og kvister.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i det vestlige Nord- og Mellom-Amerika, fra Oregon i nord til Honduras i sør.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
 Stammen Acanthocinini
 Slekten Pseudastylopsis Dillon, 1956
 Pseudastylopsis albus Perez-Flores & Santos-Silva, 2021
 Pseudastylopsis nebulosus (Horn, 1880)
 Pseudastylopsis nelsoni Linsley & Chemsak, 1995
 Pseudastylopsis pini (Schaeffer, 1905)
 Pseudastylopsis squamosus Chemsak & Linsley, 1986

Kilder 
 Liste over slektene

Eksterne lenker 
 
 Bildegalleri

Lamiinae
Biller formelt beskrevet i 1956
Pseudipochira

Se Systematisk inndeling

Pseudipochira er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).

Levevis 
Larvene lever i død ved.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Papua Ny-Guinea og Keiøyene.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
 Stammen Acanthocinini
 Slekten Pseudipochira Breuning, 1956
 Pseudipochira albertisi Breuning, 1956
 Pseudipochira hiekei Breuning, 1966
 Pseudipochira keyensis Breuning, 1961

Kilder 
 Liste over slektene

Eksterne lenker 
 
 Bildegalleri 

Lamiinae
Biller formelt beskrevet i 1956
Pseudodidymocentrus

Se Systematisk inndeling

Pseudodidymocentrus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.

Levevis 
Larvene lever i død ved.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Papua Ny-Guinea.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
 Familien trebukker, Cerambycidae Latreille, 1802
 Underfamilien vedbukker, Lamiinae Latreille, 1825  
 Stammen Acanthocinini
 Slekten Pseudodidymocentrus Breuning, 1956
 Pseudodidymocentrus excavatipennis Breuning, 1956

Kilder 
 Liste over slektene

Eksterne lenker 
 
 Bildegalleri 

Lamiinae
Biller formelt beskrevet i 1956