alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Bokføring

Bokføring er å føre eller registrere de enkelte transaksjonene som skal speile den økonomiske virkningen av aktivitetene som regnskapsobjektet er involvert i, mens regnskapet er summen av alle de forskjellige transaksjonene som har foregått i perioden.

Bokføring i Norge
Bokføring i Norge reguleres av bokføringsloven. I forarbeidene til bokføringsloven defineres bokføring slik: «Registrering i regskapssystemet av transaksjoner og andre regnskapsmessige disposisjoner som direkte påvirker eiendeler, gjeld, egenkapital, inntekter eller kostnader. Bokføring kjennetegnes av det posteres til debet og kredit med like store beløp.» Alle som er regnskapspliktige er også bokføringspliktige, men ikke alle bokføringspliktige er regnskapspliktige. Regnskapspliktige er alle aksjeselskaper, både de som er børsnoterte og ikke-børsnoterte, samt ansvarlige selskap, enkeltpersonforetak og foreninger av en viss størrelse.

Bilagsføring
I et regnskap føres det bilag. Hvert bilag blir ført både til kredit og debet og mot en konto. (Det finnes over 300 konti i Norsk Standard 4102 kontoplan). På bilaget har debet og kredit posteringene motsatt fortegn, og summeres posteringene til alle bilag skal summen alltid være 0 (det vil si at det er postert like mye mot debet som mot kredit). Et bilag har en gitt dato, type, bilagsnummer og beskrivende tekst.

Bilagstyper kan være inngående faktura, utgående faktura, bankbilag, diversebilag og lønnsbilag, og evt kassadagbokbilag. Bilagstype er en kategorisering av bilag slik at man lett kan få frem de bilagene som er av samme type.

Historisk utvikling 
Luca Pacioli (1445 – 1517), også kjent som Friar Luca dal Borgo, er blitt kreditert som faren til moderne regnskapsførsel og prinsippet med dobbelt bokholderi. Før dagens informasjonsteknologi, ble regnskap ført i store bøker. Det ble benyttet et T-konto oppsett der man i en bred bok hadde mange kontoer (kolonner).

T-konto 
I et T-konto oppsett er hver konto delt inn i 2 kolonner. Venstre side kalles debet, og høyre side kredit. Føring av regnskap innebærer at alle transaksjoner føres to ganger i regnskapet: Beløpet føres til debet på en konto og til kredit på en annen konto. En slik føring går i null, hvis man anser debet-føringen som et positivt tall og kredit-føringen som et negativ tall. Når alle kredit-kolonnene og alle debet-kolonnene summeres hver for seg, skal sum debet og sum kredit for hele regnskapet være samme tall, dvs balansere.  Dagens programvare for regnskapssystemer bygger nesten utelukkende på T-konto prinsippet.

Referanser

Eksterne lenker
 Bokføringsloven 

Regnskap
Tanker (Pascal)

s Pensées]]
Tanker (fransk Pensées), egentlig Tanker om kristendommens sannhet (Pensées sur la religion et sur quelques autres sujets), er en bok av den franske filosofen Blaise Pascal (1623–62), først utgitt i 1669, etter hans død.

Boken baserer seg på en tykk notatbunke, omtalt som «forarbeider til et verk om kristendommens sannhet, beregnet på å overbevise tidens 'moderne' tvilere», og verkets målgruppe er «den smilende skeptiker og verdensmann, som Pascal kjente så godt fra sin egen periode som selskapsløve». Notatene ble nedtegnet i Pascals siste leveår, en tid som ellers var preget av sykdom og av at den religiøse retningen jansenismen, som han og hans familie var tilknyttet, ble bekjempet med politiske midler. Også Pascals Provinsialbrev (Lettres provinciales eller Les provinciales, 1656-57) var innlegg i tidens religiøse debatt, om enn med heftigere engasjement.

Pascals hensikt med Tanker var å «vise de naturlige begrensninger som ligger i den menneskelige kunnskap, og hvorledes den relative kunnskap overskrides gjennom fordypelse i det kristne mysterium». Pascal «inviterer sin sekulære leser til å reflektere over sitt eget liv, til å se sin egen litenhet, uro, utilstrekkelighet og bortkommenhet i sin jakt på et fast punkt i tilværelsen. Han vil påvise menneskets elendighet uten Gud».

Ordtaket «Hjertet har sin egen forstand som forstanden ikke alltid forstår» er hentet fra Tanker. «Hva Pascal legger i betegnelsene hjertet og fornuften er likevel ikke entydig».

Tanker utkom første gang i 1669, og i en ny utgave i 1670 som lenge var regnet som den endelige, basert på en redigering utført av hans venner, ut fra Pascals om lag 900 løse notater. I 1840-årene kom en ny utgave basert på funnet av Pascals originalnotater, og med spissere og dristigere formuleringer, «særlig i sine krasse uttalelser om menneskets ufornuft og moralske maktesløshet». En tredje versjon utkom i 1950-årene, etter at den franske forskeren Louis Lafuma reorganiserte de enkelte sentensene etter en ny oppfatning av Pascals opprinnelige disposisjon for verket. Etter Lafuma har det også kommet andre forsøk på å organisere teksten.

På norsk 
 Blaise Pascals tanker. [Utvalg]. Ved Ivar Welle. Norli forlag, 1915. 
 Tanker. [Utvalg]. Ved Ivar Welle. 15. opplag. – Tanum-Norli, 1977. ISBN 82-518-0574-0
 Tanker om kristendommens sannhet. Til norsk ved A. J. Lutz; bokutstyret av Ørnulf Ranheimsæter. Fullstendig utgave. Dreyer, 1946. 363 s. 
 Tanker om kristendommens sannhet [Utvalg]. Dreyer, 1960. XV, 271 s. (Dreyers kulturbibliotek ; 12)
 Tanker. Gyldendal, 1974. XXVII, 295 s. (Mesterverk fra verdenslitteraturen). ISBN 82-05-05646-3
 Tanker om kristendommens sannhet. Efterord og kommentarer ved Hans Kolstad. Vidarforlaget, 1994. 445 s. ISBN 82-90016-78-6
 Om å leve : tanker [Utvalg]. Med forord av Finn Jor. Fahrenheit forlag, 1999 ISBN 82-7900-045-3 (ebok)
 Tanker. Oversatt av Hall Bjørnstad. Pax, 2007. 508 s. ISBN 978-82-530-2981-8
 Tanker. Oversettelse og innledende essay av Hall Bjørnstad. Bokklubben, 2007. (Bokklubbens kulturbibliotek). ISBN 978-82-525-6517-1

Referanser 

Franske bøker
Bøker fra 1669
Religionsfilosofi
Juno (romsonde)

Juno er en romsonde fra NASA som ble skutt opp 5. august 2011 og som ankom Jupiter 5. juli 2016 (europeisk tid), og gikk inn i bane rundt planeten. Romsonden vil gå i bane rundt polene for å studere planetens magnetfelt. Juno vil også lete etter bevis for at Jupiter har en steinkjerne og utforske hvor mye vann som finnes i atmosfæren. Den vil også studere Jupiters vinder, som kan nå hastigheter opp mot 600 km/t.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Juno-sonden til Jupiter

Jupiter-sonder
NASA-romfartøyer
Romfartøyer skutt opp i 2011
2011 i USA
Romutforskning i 2016
Romutforskning i 2017
Artikler i astronomiprosjektet
Ṭūlūnidene

Ṭūlūnidene (arabisk: ; Ṭūlūniyūn) var det første uavhengige dynastiet i det islamske Egypt etter at det frigjorde seg fra abbasid-kalifenes sentralkontroll. Ṭūlūnidene hersker over Egypt og andre deler av Midtøsten fra 868 til 905. I det åttende århundre førte indre strid i Abbasidkalifatet til at kontrollen over rikets ikkesentrale deler ble stadig svakere. I 868 etablerte den tyrkiske offiseren Aḥmad ibn Ṭūlūn seg som Egypts uavhengige guvernør. Siden oppnådde han nominelt selvstyre under abbasidenes sentralmakt. Under Aḥmad ibn Ṭūlūns styre, som kom til å vare fram til 884, og under hans etterfølgere, ble ṭūlūnidriket utvidet slik at det også omfattet Syria og Palestina. Aḥmad ble etterfulgt av sin sønn Ḫmuārawayh, hvis militære og diplomatiske bedrifter gjorde ham til en viktig maktfaktor i Midtøsten. Abbasidene anerkjente igjen ṭūlūnidene som legitime herskere og deres status som kalifatets vasaller. Etter Ḫmuārawayhs død var emirene udugelige herskere, noe som førte til at deres tyrkiske og svarte slavesoldater kom til å styre staten. I 905 var ṭūlūnidene ute av stand til å motstå en abbasidinvasjon, noe som førte til at abbasidene gjenopprettet kalifatstyre i Syria og Egypt.

Ṭūlūnid-perioden ble kjennetegnet av økonomiske og administrative reformer ved siden av de kulturelle. Aḥmad ibn Ṭūlūn reformerte skattesystemet og allierte seg med handelsmennene, og han opprettet også en ṭūlūnidhær. Hovedstaden ble flyttet fra Fustat til al-Qatta'i, hvor den berømte Ibn Ṭūlūn-moskeen ble bygd.

Emirer 
Aḥmad ibn Ṭūlūn (868-884) ()
Abū al-Ǧayš Ḫmuārawayh ibn Aḥmad (884-896) ()
Abū al-ʿAsākir Ǧayš ibn Ḫmuārawayh ibn Aḥmad ibn Ṭūlūn (896) ()
Hārūn ibn Ḫmuārawayh ibn Aḥmad (896-904) ()
Abū al-Manāqib Šaybān Aḥmad ibn Ṭūlūn (904-905) ()

Syrias historie
Egypts historie
Palestinas historie
Tidligere land i Afrika
Historiske stater og riker i Midtøsten
Iḫšididene

Iḫšididene (arabisk: ; Iḫšīdiyūn) var et tyrkisk dynasti som hersket over Egypt og omliggende områder i Nubia, Hijaz, Palestina og Syria fra 935 til 969. Dynastiets herskere ble tiltalt med den arabiske tittelen wali, noe som gjenspeiler deres nominelle stilling som guvernører av Egypt under Abbasidkalifatet. Den første iḫšididguvernøren var Muḥammad ibn Ṭuġǧ al-Iḫšīd var en tyrkisk mamelukk som ble innsatt av abbasidkalifen slik at han og hans etterfølgere kunne herske over wilayahen i 30 år. Han fikk også navnet al-Iḫšīd (sogdiansk for "prins") av kalifen. Dynastiet endte da fatimidhæren erobret Egypt i 969.

Wālier
 Muḥammad ibn Ṭuġǧ al-Iḫšīd (levde 882-946; regjerte 935-946; tyrkisk: Muhammed bin Toğaç).
 Abu al-Qasim Ungur ibn al-Iḫšīd (?-961; 946-961).
 Abu al-Ḥasan ʾAli ibn al-Iḫšīd (f.l. 964; 961-966).
 Abu al-Misk Kafur (905-968; 966-968).
 Abu al-Fawaris ʾAḥmad ibn ʾAli ibn al-Iḫšīd (f.l. 968; 968-969).

Syrias historie
Egypts historie
Palestinas historie
Tidligere land i Afrika
Historiske stater og riker i Midtøsten
Stater og territorier etablert i 935
Stater og territorier opphørt i 960-årene
Opphør i 1969
San Carlos (Uruguay)

San Carlos er en by i Maldonado-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 24 771 innbyggere.

Historie 
San Carlos ble grunnlagt i 1763 av Pedro Antonio de Cevallos, den spanske guvernøren i Montevideo.

Befolkning 
San Carlos har 24 771 innbyggere (beregning 2004)

Kilde:

Kommune 
Byens ordfører (alcalde) er Gregorio Quintana.

Transport 
 Ruta 9 forbinder San Carlos med Canelones og Chuy.

Kjente personer fra San Carlos 
 Manuel Basilio Bustamante (1785–1863), politiker. Uruguays president fra 1855 til 1856.
 Francisco Antonino Vidal (1825–1889), politiker. Uruguays president fra 1880 til 1882.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Maldonado offisielle sider (spansk)
 Kart over San Carlos (INE)

Byer i Maldonado
Bosetninger etablert i 1763
1763 i Sør-Amerika
Rodger Parsons

Rodger Parsons (noen ganger kreditert som Ken Gates) er en amerikansk skuespiller, som har dukket opp i flere filmer. Han er best kjent som fortelleren i anime-serien Pokémon. Han har også hatt en vellykket karriere som forfatter.

Eksterne lenker
 

Skuespillere fra USA
Forfattere fra USA
Viktor Ullmann

Viktor Ullmann (født 1. januar 1898 i Teschen, død 18. oktober 1944 i Auschwitz-Birkenau) var en komponist, dirigent og pianist av jødisk opprinnelse.

Begge hans foreldre var fra familier av jødisk avstamning, men hadde konvertert til katolisismen før Viktor ble født. Hans far, Maximilian, var militæroffiser i hæren til det østerriksk-ungarske riket. Under første verdenskrig ble han forfremmet til oberst og adlet. Ullmann tilbrakte to år som bokhandler i Stuttgart, måtte flykte fra Tyskland i 1933, på grunn av Adolf Hitlers maktovertagelse, på grunn av hans jødiske bakgrunn og han returnerte til Praha som musikkpedagog og journalist. Den 8. september 1942 ble Ullmann deportert til Theresienstadt konsentrasjonsleir. 16. oktober 1944 ble han deportert til Auschwitz-Birkenau, hvor han ble drept i gasskamrene bare to dager etter ankomst.

Referanser

Litteratur 

 Herbert Gantschacher Viktor Ullmann - Zeuge und Opfer der Apokalypse / Witness and Victim of the Apocalypse / Testimone e vittima dell'Apocalisse / Svědek a oběť apokalypsy / Prič in žrtev apokalipse. ARBOS-Edition, Arnoldstein- Klagenfurt - Salzburg - Vienna - Prora - Prague 2015, ISBN 978-3-9503173-3-6
 Герберт Ганчахер Виктор Ульман - Свидетель и жертва апокалипсиса «Культ-информ-пресс» Санкт-Петербург 2016, ISBN 978-5-8392-0625-0

Eksterne lenker 
 
 Viktor Ullmann Foundation
 Ullmann biography and list of works
 Musica Reanimata (about composers persecuted by the Nazi regime)
 Jewish Music Institute
 Music of Theresienstadt
 Comprehensive discography of Terezin Composers by Claude Torres
 The OREL Foundation- Viktor Ullmann biography, as well as links to bibliography, works, discography and media
 Further reading and listening on

Holocaustofre
Personer fra Cieszyn fylke
Fanger i Auschwitz
Santa Lucía (Uruguay)

Santa Lucía er en by i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har  innbyggere.

Historie 
Santa Lucía ble grunnlagt i 1782.

Befolkning 
Santa Lucía har  innbyggere (Beregning 2004)

Kilde:

Kommune 
Byens ordfører (alcalde) er Raúl Estramil (2012).

Transport 
 Ruta 11 forbinder Santa Lucía med Ecilda Paullier (vest) og Atlántida (øst).

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Canelones, offisielle sider (spansk)
 Kart over Santa Lucía (INE)

Byer i Canelones
Bosetninger etablert i 1782
1780-årene i Sør-Amerika
Smyrna Narvik

Smyrna Narvik er en pinsemenighet i Narvik som ble stiftet i oktober 1931 under navnet Filadelfia. I 1937 skiftet menigheten navn til Smyrna Pinsemenighet.. Det første forsamlingslokalet var en innredet kjeller, og her ble og stiftelsesmøtet holdt. I februar 1959 fikk menigheten innviet nye lokaler i Brugata 2.

Eksterne lenker
 Pinsekirken i Narvik – Smyrna Pinsemenighet

Norske pinsemenigheter
Kultur i Narvik
Religion i Nordland
Cakewalk (band)

Cakewalk var et new wave/pop/indie-band fra Bodø. Cakewalk sang på nord-norsk. Cakewalk spilte mest konserter i Bodø, men også på Blitz-huset i Oslo, på UFFA-huset i Trondheim og i Tromsø.

Etter at han sluttet i Cakewalk, ble Roy Døhring medlem av Irie Darlings.

Medlemmer
Sten Nilsen – gitar, vokalist
Roy Døhring – gitar
Remi Larsen – bass
Johnny Hansen – trommer
Hans Svendsen – keyboard

Diskografi
Vådeskudd 12”-vinyl (Fin musikk, 1986)
Cakewalk kassett (Fin musikk, 1986)
Ingen 7"-vinyl (Fin musikk, 1988)

Eksterne lenker 
 

Norske musikkgrupper
Norske rockegrupper
Kultur i Bodø
Fossrevyen

Fossrevyen er en årlig skolerevy på Foss videregående skole på Grünerløkka i Oslo.

Fossrevyen ble startet høsten 1983 og hadde premiere våren 1984 med forestillingen Slipp fossene løs - det er låst. Primus motor og første revysjef var Sidsel L. Quam. I dag regnes Fossrevyen blant Oslos beste skolerevyer, og er spesielt kjent for sitt revyband, som består av musikere ved skolens egen musikklinje.

På 2000-tallet har en rekke utgaver av Fossrevyen fått gode anmeldelser i Aftenposten. Ved tre anledninger har Fossrevyen vunnet Aftenpostens revypris; i 2007 for revyen Grisefest i Griskeby, i 2014 for revyen Fjellet Finnes og i 2019 for revyen Fossrevyen On Ice. Fjellet Finnes vant også pris for årets beste nummer (Ambisjoner) og beste mannlige skuespiller (Egil Andreas Skurdal). Den var også nominert i kategoriene beste musikalske nummer (Åpningssketsjen Toppen av toppen) og beste kvinnelige skuespiller (Caroline Ugelstad Elnæs). Fossrevyen On Ice gikk også av med seieren i kategoriene beste musikalske høydepunkt (Lillefinalen Pause) og beste kvinnelige skuespiller (Mathea Stenseth Josefsen).

De første årene fra oppstarten i 1984 fant premieren sted rett etter påske. Påskeferien ble brukt som innspurt for prøver og forberedelser. Senere ble premieren flyttet til tidligere på vinteren. Inntil 2013 har revyen hatt premiere i slutten av februar eller starten av mars, men fra 2014 har premieren funnet sted i begynnelsen av januar. På 1980-tallet ble revyen spilt i en av skolens gymsaler. På 2010-tallet spilles Fossrevyen i «Ninas sal», som ligger i øverste etasje i skolebygningen.

Flere etablerte skuespillere, artister og komikere har fortid fra Fossrevyen, deriblant Maria Haukaas Mittet, Kim Kolstad, Jannike Kruse, Kate Havnevik, Ine Hoem og Henriette Steenstrup. Kjente personer som har vært instruktører er Tom Sterri, Anders Bye, Jon Niklas Rønning og Petter Schjerven.

Revyer

Referanser

Skolerevy
Karen Svisdal

Karen Marie Svisdal, (pikenavn Larsdatter Berset, født 16. desember 1889 i Vistdal, død 23. februar 2000) ble kjent som superhundreåring da hun rundet 110 år i 1999.

Karen kommer fra en liten gård i Vistdalen, i fjellheimen i Indre Romsdal.
Faren døde tidlig, og som 12-åring måtte Karen forlate hjemmet for å brødfø seg selv.
Etter å ha giftet seg og fått en sønn ble hun tidlig enke. Hun giftet seg så på nytt.  

Hun var først gift 1915 med Teodor Hansen Hoven (f. 1887 i Sunndal), som enke ble hun gift med enkemann Paul Svisdal (f. 26.03.1890 d. 1975 i Sunndal). Karen Marie overlevde begge sine ektemann. Da hun giftet seg med sin andre mann tok hun over ansvaret for en søskenflokk på sju. Hennes eldste sønn døde av alderdom før henne.

Hun har bodd på Sunndalsøra siden 1974 (?), og døde der den 23. februar 2000, 110 år og 69 dager gammel.

Hennes far var Lars Olsen Berset (Bergset), født rundt 1850. Hennes mor var Kari Aslaksdatter, født i Eresfjord og Vistdal den 6. oktober 1853.

Noter

Se også 
 Liste over Norges eldste personer
 Superhundreåring

Eksterne lenker 
 Tida går, Karen består
 Karen kan være Norges eldste
 Bilde av gravminne

Superhundreåringer
Norske hundreåringer
Personer fra Sunndal kommune
Depeche

Se også: Depeche Mode, britisk band.
En depeche eller ambassadøranalyse betegner en ambassadørs personlige politiske beretning til sitt lands utenriksminister. Depechen bør framstå som en lett leselig, konsentrert, upolemisk og overskuelig informasjon på et høyt analytisk nivå, som kan konkurrere med annen utenrikspolitisk analysevirksomhet. De temaene som behandles i en depeche, bør ha et bredere perspektiv enn det helt dagsaktuelle.

Diplomati
Franske ord og uttrykk
Daniel (bibelsk person)

Daniel (arameisk og hebraisk:  – Dāniyyêl, «Gud er min dommer»; gresk:  – Daniḗl) er hovedpersonen i Daniels bok i Den hebraiske bibelen og i Det gamle testamente. I denne fortellingen ble Daniel som en ung mann ført av sted sammen med tre venner til landflyktighet i Babylon hvor han ble utdannet i kaldeanske språk og kultur, men han konverterte aldri til deres guder. Gjennom guddommelig visdom fra sin egen gud, den jødiske Jahve, tolket han drømmene og visjonene til kongene, og ble således en framtredende figur ved hoffet i Babylon. Til sist hadde han egne apokalyptiske visjoner som har blitt tolket som De fire verdensmonarkier. En del av de mest kjente fortellinger i Daniels bok, som det hevdes han skrev selv på 500-tallet f.Kr., er Shadrak, Meshak og Abed-Nego, hans tre følgesvenner som fikk sin tro prøvet ved å bli kastet i en brennende ovn; Skriften på veggen hvor en overnaturlig håndskrift forutsier undergangen til det babylonske rike; og Daniel i løvehulen hvor han overlever denne prøvelsen.

Daniel er velsignet av Gud ettersom han holder fast ved de jødiske skikker og blir således gitt evnen til å tyde drømmer. 

Daniel betraktes som en profet innenfor kristendommen og av islam, men Daniel er i den rabbinske litteraturen ikke listet sammen med profetene i den jødiske kanon.

Det moderne teologiske syn forstår forfatteren av Daniels bok ikke som Daniel selv, men en anonym forfatter som levde i den makkabeiske perioden under Antiokos IV Epifanes i løpet av 100-tallet f.Kr. og som satte sammen oldtidslegender med en pseudepigrafi bestående av «visjoner».

Fotnote

Referanser

Litteratur 
 Collins, John Joseph (1994): Daniel: A Commentary on the Book of Daniel (Hermeneia: a Critical and Historical Commentary on the Bible). Augsburg Fortress Publishers. ISBN 0800660404. s. 499.
 VanderKam, James; Flint, Peter (2002): The meaning of the Dead Sea scrolls: their significance for understanding the Bible, Judaism, Jesus, and Christianity (1. uinnb. utg.). London: T&T Clark. ISBN 9780567084682. ss. 137–138

Se også
 Daniels bok
 Belsassar
 Daniel som navn

Eksterne lenker 
 Nettbibelen, Daniels bok
 Daniel ved Rob Bradshaw, detaljert leksikonlignende artikkel.
 Daniel i TaNaKh, detaljert autorisert jødisk oversettelse av originalen.
 «Who is Ezekiel's Daniel?», den ugarittisk Danel

Daniels bok
Bibelske personer
Bibelske profeter
Islams profeter
Almagest

Almagest er en matematisk og astronomisk avhandling fra det andre århundre som omhandler den tilsynelatende bevegelsen til stjernene og planetenes baner. Avhandlingen ble skrevet på gresk av Klaudios Ptolemaios, en lærd i romertiden fra Egypt, og er en av de mest innflytelsesrike vitenskapelige tekstene gjennom tidene med den geosentriske modellen akseptert i mer enn tolv hundre år fra opprinnelsen i hellenistiske Alexandria, i middelalderens Østromerriket og islamske verdener, og i Vest-Europa gjennom middelalderen og tidlig renessansen frem til Kopernikus.

Astronomi
Arabiske ord og uttrykk
Artikler i astronomiprosjektet
Barcarole (Hoffmanns eventyr)

Barcarole (Belle nuit, ô nuit d'amour), som åpner tredje akt, er det mest berømte nummeret fra Jacques Offenbachs opera Hoffmanns eventyr (Les contes d'Hoffmann). Kuriøst nok ble ikke arien skrevet av Offenbach med tanke på Hoffmanns eventyr. Han skrev den som «Alvenes sang» til operaen Die Rheinnixen (Les fées du Rhin), som hadde premiere i Wien 8. februar 1864. Offenbach døde uten å ha fullført Hoffmans eventyr. Ernest Guiraud fullførte partituret og skrev resitativene foran premieren. Han innlemmet dette utdraget fra én av Offenbachs tidligere, forlengst glemte operaer i den nye operaen.

«Barcarole» inspirerte den engelske komponisten Kaikhosru Shapurji Sorabji til å skrive sin Passeggiata veneziana sopra la Barcarola di Offenbach (1955–56). Moritz Moszkowski skrev også en virtuos transkripsjon av den. 

Nummeret har blitt spilt i mange filmer, innbefattet Livet er herlig (La vita è bella) og Titanic. Den bidro også med melodien til «Tonight Is So Right for Love», som Elvis Presley fremførte i filmen G.I. Blues (1960). Amerikanerne Sid Wayne og Abner Silver var kreditert som opphavspersoner.

Waliseren Donald Peers spilte inn en annen engelskspråklig versjon. Den hadde tittelen «Please Don't Go» og ble utgitt på singlen Columbia DB 8502 i 1968. Sangen ble arrangert og dirigert av Les Reed. «Please Don't Go» var kreditert Jackie Rae og Les Reed.

Gerd Böttcher, Arno Flor und sein Orchester spilte inn en tysk versjon, med tittel «Adieu, Leb wohl, Goodbye» på singlen Decca D 19 131 (1960). Den var kreditert Jacques Offenbach, Heinz Buchholz og Peter Berling.

Referanser

Operaer på fransk
Levi Geir Eidhamar

Levi Geir Eidhamar (født 31. januar 1958) er en norsk luthersk teolog. Han er førsteamanuensis ved Universitetet i Agder og underviser på ulike nivåer innen allmennlærerutdanningen. Han har vært prest i Kristent Interkulturelt Arbeid i Oslo. Før han kom til Kristiansand, hadde han undervist på Volda lærarhøgskule og Finnmark distriktshøgskole.

Bibliografi 
 Nesten som deg selv. Barn og etikk (3. utgave 2008).  Sammen med Paul Leer-Salvesen  ISBN 978-82-7634-584-1
 Den Andre Etikk og filosofi i skolen. (2. utgave 2007). Sammen med Paul Leer-Salvesen og Vigdis Hølen. ISBN 978-82-7634-716-6
 Religioner og livssyn (2004). Sammen med Geir Winje, Helje Kringlebotn Sødal, Halldis Breidlid og Tove Nicolaisen. ISBN 978-82-7634-517-9
 Små barn – stort mangfold. Om religioner og livssyn i barnehagen (2002). ISBN 978-82-7634-424-0  
 Jødedommen og islam (1998). Sammen med Dagfinn Rian. ISBN 978-82-7634-164-5

Kilder 
 Levi Geir Eidhamar 50 år Fødselsdagsomtale i Aftenposten Kultur 31. januar 2008 side 12

Eksterne lenker 
 Levi Geir Eidhamars side hos UiA

Norske lutherske teologer
Norske sakprosaforfattere
Norske lutherske prester
Fødsler i 1958
Heinrich Schwabe

Samuel Heinrich Schwabe (født 25. oktober 1789 i Dessau, død 11. april 1875 samme sted) var en tysk astronom og botaniker.

Schwabe jobbet som farmasøyt, men solgte apoteket i 1829 for å kunne vie seg til astronomien. På sitt privatobservatorium gjorde han en rekke verdifulle observasjoner av solen, månen, planetene og flere kometer.

Resultatene fra disse observasjonene utga han i en rekke artikler i tidsskrifter. Den største anerkjennelsen fikk han gjennom oppdagelsen av solflekkenes periode (1843). I 1857 mottok han Royal Astronomical Societys gullmedalje.

I 1838 utga han Flora Anhaltina, et omfattende verk over vegetasjonen i Anhalt, hans hjembygd.

Referanser

Kilder 
 

Tyske astronomer
Tyske botanikere
Mottakere av Royal Astronomical Societys gullmedalje
Artikler i astronomiprosjektet