Starrslekta

se listen ned på siden

Starrslekta (Carex) er ei planteslekt i starrfamilien. Artene minner om gras og er utbredt i alle kjølige og tempererte strøk. Denne slekta har hele 112 arter i Norge, det høyeste artsantallet av alle planteslekter.

Utbredelse, habitat og bruk 

Starrartene kan man finne i hele Norge, og man kan finne forskjellige starrarter i de fleste forskjellige habitater. Noen arter er svært typiske for enkelte typer habitat. Spesielt høyt til fjells, enkelte myrer, sumper og lengst i nord kan vegetasjonen nesten domineres totalt av starrarter. Husdyr unngår noen starrarter fordi de kan være sure og vanskelig fordøyelig. Mens i gamledager var en del starrmyrer og innsjøer med mye starr demmet opp. Om sommeren ble da vannet tappet ut i disse demningene, så starrmyrene ble gangbare. De ble deretter slått, og man høstet vinterfôr. Dette var vanligere på steder, der dyrkingsjorda var relativt skrinn, og arealene var relativt små. Dette kunne redde liv igjennom strenge vintere. Dette er også noe som ofte kunne være til fordel for starrartene. Da slåtten ødelagte vilkårene for vierkratt o.l. til å ta over. Så starrartene fikk mer areal å vokse på.

Utseende 

Artene i starrslekta er alle flerårige. Noen vokser i matter eller i tuver. Hos noen av de mattevoksende artene, kan de se hver plante vokser opp etter noen rekker. Dette kommer av at de kommer av underjordiske utløpere. Blant annet strengstarr kan være viktig for enkelte myrer, da de underjordiske utløperne i myra, gjør så en kan gå på dem. Man kan nærmest kalle den «myras armering». 

Bladene er oftest smale og renneformede. Men de kan også ha andre profiler, slik som en M eller W profil. Strået har ofte et trekantet tverrsnitt og mangler leddknuter. 

Blomstene er enkjønnede, og sitter i aks med forskjellige størrelser. Noen arter ha ett enkelt kjønn per plante, mens fleste har begge. Noen har også hunnblomstene og hannblomstene på forskjellige aks. Der er oftest hannakset eller hannaksene øverst, med hunnaksene da er nedenfor.   mens noen har de på det samme akset. Da er oftest hannblomstene innerst eller ytterst på akset. Men noen ganger er de både innerst og ytterst på det samme akset. Under hvert aks er det et støtteblad.

Under hver blomst sitter det et dekkskjell. Blomstene er helt uten blomsterblader (kron-, honning- og begerblader). Hannblomsten har tre pollenbærere. Mens hunnblomsten har to eller tre arr. Disse er gjemt inne i et hylseformet skjell (fruktgjømmet). Fruktgjemmet har bare en åpning, og den er i tuppen. Men arrene kommer frem når hunnblomsten er moden og klar for bestøving. Der henger de også etter bestøvning, og visner bort. De artene som har to arr, har stort sett et linseformet fruktgjemme. Mens artene med tre arr har et fruktgjemme som har et mer trekantet tverrsnitt. Derfor har artene med tre arr i fruktgjemmet ofte større aks, enn de med to arr i fruktgjemmet. Det kan også hende at en art som har enkjønnede aks, kan ha noen få blomster av det andre kjønnet i akset. I aks med to kjønn, er ommerådet med hunnblomster breiere enn ommerådet eller ommerådene med hannblomster. Rene hannaks er oftest kjegleformet, mens hunnaksene er klubbeformete.

Det er relativt vanlig med hybrider innen visse artsgrupper, men disse er oftest sterile. Så da er fruktgjemmet oftest mykt når en klemmer på dem.

Liste med arter, underarter og varieteer 

I Norge har vi etter kjennetegn fem hovedgrupper starr. Dette er gjort så det er enklere å bestemme dem. Noen av artene er i flere grupper. Her står ssp. for underart (sbspecies, og var. for vareietet.

Planter som bare har ett aks, men kan ha både to og tre arr. 

 reinstarr (Carex arctogena) 
 hodestarr (Carex capitata)
 særbustarr (Carex dioica)
 agnorstarr (Carex microglochin)
 skjeggstarr (Carex nardina)
 polarskjeggstarr (Carex nardina ssp. hepburnii)
 vindskjeggstarr (Carex nardina ssp. nardina)
 smalstarr (Carex parallela)
 sveltstarr (Carex pauciflora)
 loppestarr (Carex pulicaris)
 bergstarr (Carex rupestris)
 grønlandsstarr (Carex scirpoidea)
 isbjørnstarr (Carex ursina)

Planter som har to arr, som oftest ikke har skilte hann- og hunnaks. 

 taglstarr (Carex appropinquata) 
 sandstarr (Carex arenaria)
 hvitstarr (Carex bicolor)
 seterstarr (Carex brunnescens)
 brun seterstarr (Carex brunnescens ssp. brunnescens)
 sumpseterstarr (Carex brunnescens ssp. vitilis)
 gråstarr (Carex canescens)
 strengstarr (Carex chordorrhiza)
 kjevlestarr (Carex diandra)
 veikstarr (Carex disperma)
 duskstarr (Carex disticha)
 Carex divulsa                           
 agderstarr (Carex divulsa ssp. leersii)
 stjernestarr (Carex echinata)
 langstarr (Carex elongata)
 grusstarr (Carex glareosa)
 huldrestarr (Carex heleonastes)
 rypestarr (Carex lachenalii)
 lappstarr (Carex lapponica)
 harestarr (Carex leporina tidligere kjent som (Carex ovalis))
 lidsstarr (Carex ×lidii også tidligere kjent under (Carex lidii))
 nubbestarr (Carex loliacea)
 pølstarr (Carex mackenziei)
 lemenstarr (Carex macloviana) synonym til Carex ×stenolepis**
 Carex marina                            
 buttstarr (Carex marina ssp. pseudolagopina)
 buestarr (Carex maritima)
 strandbuestarr (Carex maritima ssp. maritima)
 polarbuestarr (Carex maritima ssp. setina)
 piggstarr (Carex muricata synonym til Carex ×vacillans)
 bleik piggstarr (Carex muricata ssp. lamprocarpa)
 mørk piggstarr (Carex muricata ssp. muricata)
 knortestarr (Carex otrubae)
 toppstarr (Carex paniculata)
 russestarr (Carex praecox)
 slakkstarr (Carex remota)
 jøkelstarr (Carex rufina)
 tettstarr (Carex spicata)
 trillingstarr (Carex tenuiflora)
 isbjørnstarr (Carex ursina)

 Planter som har to arr, som oftest har skilte hann- og hunnaks. 

 kvass-starr (Carex acuta) 
 nordlandsstarr (Carex aquatilis)
 elvestarr (Carex aquatilis ssp. aquatilis)
 tundrastarr (Carex aquatilis ssp. stans)
 hvitstarr (Carex bicolor)
 stivstarr (Carex bigelowii)
 sibirstarr (Carex bigelowii ssp. arctisibirica)
 skaftstivstarr(Carex bigelowii ssp. bigelowii)
 rabbestivstarr (Carex bigelowii ssp. rigida)
 tuestarr (Carex cespitosa)
 bunkestarr (Carex elata)
 spraglestarr (Carex ×halophila også tidligere kjent som (Carex halophila))
 småstarr (Carex nigra)
 stolpestarr (Carex nigra var. juncea)
 slåttestarr (Carex nigra var. nigra)
 havstarr (Carex paleacea)
 jøkelstarr (Carex rufina)
 fjærestarr (Carex salina)
 blankstarr (Carex saxatilis)
 vierstarr (Carex ×stenolepis tidligere kjent som (Carex stenolepis))
 ishavsstarr (Carex subspathacea)
 saltstarr (Carex ×vacillans tidligere kjent som (Carex vacillans))

 Planter som har tre arr, som oftest ikke har skilte hann- og hunnaks. 

 tranestarr (Carex adelostoma) 
 svartstarr (Carex atrata)
 hvitstarr (Carex bicolor)
 klubbestarr (Carex buxbaumii)
 Carex fuliginosa                       
 dubbestarr (Carex fuliginosa ssp. misandra)
 hartmansstarr (Carex hartmanii)
 kløftstarr (Carex holostoma)
 taigastarr (Carex media)
 fjellstarr (Carex norvegica)

 Planter som har tre arr, som oftest har skilte hann- og hunnaks. 

 rankstarr (Carex acutiformis) 
 sotstarr (Carex atrofusca)
 evjestarr (Carex aff. bergrothii)
 flarkstarr (Carex bergrothii)
 heistarr (Carex binervis)
 skjermstarr (Carex bohemica)
 hårstarr (Carex capillaris)
 myrhårstarr (Carex capillaris ssp. capillaris)
 polarhårstarr (Carex capillaris ssp. fuscidula)
 vårstarr (Carex caryophyllea)
 grønnstarr (Carex demissa)
 fingerstarr (Carex digitata)
 glisnestarr (Carex distans)
 bakkestarr (Carex ericetorum)
 vipestarr (Carex extensa)
 blåstarr (Carex flacca)
 gulstarr (Carex flava)
 rabbestarr (Carex glacialis)
 granstarr (Carex globularis)
 lodnestarr (Carex hirta)
 kløftstarr (Carex holostoma)
 engstarr (Carex hostiana)
 jemtlandsstarr (Carex jemtlandica)
 islandsstarr (Carex krausei)
 trådstarr (Carex lasiocarpa)
 finnmarksstarr (Carex laxa)
 nebbstarr (Carex lepidocarpa)
 dystarr (Carex limosa)
 blystarr (Carex livida)
 lundstarr (Carex montana)
 fuglestarr (Carex ornithopoda)
 åsstarr (Carex pallens)
 bleikstarr (Carex pallescens)
 kornstarr (Carex panicea)
 frynsestarr (Carex paupercula)
 Carex pediformis
 mattestarr (Carex pediformis ssp. rhizodes)
 hengestarr (Carex pendula)
 bråtestarr (Carex pilulifera)
 dronningstarr (Carex pseudocyperus)
 prikkstarr (Carex punctata)
 snipestarr (Carex rariflora)
 blærestarr (Carex rhynchophysa)
 kjempestarr (Carex riparia)
 flaskestarr (Carex rostrata)
 rundstarr (Carex rotundata)
 blankstarr (Carex saxatilis)
 skaftblankstarr (Carex saxatilis ssp. laxa)
 myrblankstarr (Carex saxatilis ssp. saxatilis)
 vierstarr (Carex ×stenolepis tidligere kjent som (Carex stenolepis))
 smalaksstarr (Carex strigosa)
 Carex stylosa griffelstarr ( Carex stylosa var. nigritella)
 skogstarr (Carex sylvatica)
 filtstarr (Carex tomentosa)
 slirestarr (Carex vaginata)
 fjellslirestarr Carex vaginata ssp. quasivaginata (Men dette navnet er ikke helt avklart)
 skogslirestarr (Carex vaginata ssp. vaginata)
 sennegras (Carex vesicaria)
 grannstarr (Carex viridula tidligere kjent som (Carex serotina))
 musestarr ( Carex viridula var. pulchella tidligere kjent som (Carex serotina ssp. serotina))
 beitestarr ( Carex viridula var. viridula tidligere kjent som (Carex serotina ssp. pulchella)) 
 revestarr (Carex vulpina)

 Litteratur 

 Lid, Johannes og Lid, Dagny Tande: Norsk flora. 7. utg. Redigert av Elven Reidar. Samlaget, 2005. ISBN 978-82-05-32563-0 (Side 960-1022)
 Stenberg, Lennart og Mossberg, Bo: Gyldendals store nordiske flora''. Gyldendal 2007. ISBN 82-521-6029-8 (Side 784-819)

Eksterne lenker 
 

 Artnavebasen kilden til offisielle norske navn.
 Artskart  utbredelseskart over arter i Norge. (NB! Det er mange datapunkter på dette kartet, så de med en dårlig datamaskin eller nettforbindelse, kan bruke svert lang tid på å få frem kartet. De fleste stedene kartet ikke er dekket med røde prikker, er det antageligvis snakk om underrapportering og/eller dårlig kartlegging)
 Den virtuella floran

Halvgrasfamilien
Grønne blomster
Brune blomster