Finlands utenriks- og sikkerhetspolitikk

Finlands utenriks- og sikkerhetspolitikk ledes av Finlands president, i samarbeid med statsrådet (regjeringen). Riksdagen godkjenner internasjonale forpliktelser og oppsigelser av dem. Riksdagen bestemmer også når internasjonale forpliktelser skal tre i kraft, så langt det er bestemt i grunnloven. Utenriksdepartementet som ledes av utenriksministeren, er ansvarlig for kontakte med andre land og internasjonale organisasjoner.

Presidenten er øverstkommanderende for de væpnede styrkene. Regjeringen danner en forberedende komité for utenriks- og sikkerhetspolitikk av statsministeren, utenriksministeren, forsvarsministeren og inntil fire andre ministre. Riksdagens utenrikskomité forbereder lovgivning.

Historie

Nøytralitetspolitikk 

Et ideal i finsk politikk om å sikre sin overlevelse gjennom nasjonal enhet, har blitt satt i forbindelse med lidelsene under vinterkrigen og den finske borgerkrigen. Under den kalde krigen holdt Finland en nøytral linje i utenriks- og sikkerhetspolitiske spørsmål. Herav oppstod det vestlige uttrykket «finlandisering», som en henvisning til Finland, om en ettergivende politikk overfor Sovjetunionen.

Finland søkte samtidig et nordisk samarbeid gjennom Nordisk råd, globalt samarbeid som medlem av FN fra 1955 og OSSE fra 1973 og økonomisk integrasjon med Vesten, som med Bretton Woods-avtalene og frihandelsavtalen med EEC.

Etter oppløsningen av Sovjetunionen i 1991 sa Finland opp VSB-avtalen og Paris-avtalen av 1947, som hadde begrenset landets utenriks- og sikkerhetspolitiske handlefrihet. Finland var med på å etablere Østersjørådet i 1992.

EU-medlemskap 
Finland søkte om EU-medlemskap tre måneder etter oppløsningen av Sovjetunionen, og ble medlem i 1995. Som EU-medlem har landet vært en pådriver for tettere politisk og økonomisk integrasjon. Finland har vært skeptisk til en felles forsvarspolitikk som en del av EUs felles utenriks- og sikkerhetspolitikk, men deltatt i Den nordiske stridsgruppe, en av EUs militære innsatsgrupper, siden 2008. Det nordiske samarbeidet har blitt utvidet til det overveiende militærfaglige avtaleverket NORDEFCO.

Ved siden av EU er Russland en viktig handelspartner. Finland har vært med i Schengen-området siden 2001, men den finsk–russiske grensekontrollen ved Vaalimaa skapte diplomatiske tvister. Finland har ytet stor utviklingshjelp til Russland, især for å avhjelpe forurensning og andre miljøproblemer som har påvirket Finland. Finland har vært meget avhengig av import av elektrisitet og fossile brensler fra Russland. Det forekommer russisk spionasje mot Finland og russiske krenkelser av finsk luftrom og territorialfarvann.

NATO-medlemskap 
I likhet med Sverige har Finland i motsetning til andre land ved Østersjøen, lenge avstått fra å søke om NATO-medlemskap. I 1994 var Sverige og Finland de første til å gå inn i Partnership for Peace, NATOs formaliserte samarbeid med andre stater i Europa og den tidligere Sovjetunionen. Finland har vært med i Det euro-atlantiske partnerskap siden 1997, deltatt i NATO-ledede operasjoner som SFOR og KFOR på Balkan og ISAF i Afghanistan, bidratt til NATO Response Force siden 2008, og vært vertskap for flere internasjonale militærøvelser. Landets samarbeid med de øvrige partnerskapslandene, foregikk i det såkalte 29+2-samarbeidet (NATO + Sverige og Finland).

Finlands befolkning hadde lenge ønsket å fortsette som NATO-partner uten medlemskap. Russlands invasjon av Ukraina i 2022 utløste imidlertid en ny debatt om NATO-medlemskap i Sverige og Finland. Meningsmålinger som ble tatt opp etter den russiske invasjonen viste flertall for et medlemskap i begge land. Finlands daværende president Sauli Niinistö og statsminister Sanna Marin, gikk i en felles uttalelse 12. mai 2022 inn for å melde landet inn i NATO.

Internasjonalt samarbeid, diplomatiske forbindelser 
Foruten de førnevnte organisasjonene er Finland medlem av Europarådet, Verdensbanken, Det internasjonale pengefondet, Verdens handelsorganisasjon, Den internasjonale oppgjørsbanken, Den interamerikanske utviklingsbanken og Den asiatiske utviklingsbanken.

Det er 63 utenlandske ambassader i Finland, og en rekke land har ambassadører i Norge, Sverige, Danmark eller Russland som er sideakkreditert til Finland. Finland har 92 utenlandsstasjoner.

Referanser