alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Harvard University

Harvard University, egentlig President and Fellows of Harvard College, er et privat universitet i Cambridge i Massachusetts. Det er medlem av sammenslutningen Ivy League. Universitetet ble grunnlagt 8. september 1636 og er den eldste institusjonen for høyere utdannelse i USA. Harvard anser Yale University som sin rival og universitetene konkurrerer i sport og om de beste studentene og akademikerne. Sammen med Yale og Princeton er Harvard en del av «The Big Three», et navn for de tre mest prestisjetunge skolene i USA.

I flere internasjonale kåringer er det havnet svært høyt, og har dermed blitt ansett som et av verdens ledende universiteter. Harvard inntar delt annenplass med Universitetet i Oxford på Times' liste over verdens beste universiteter. Det tildeles alle gradsnivåer opp til doktorgrad (Ph.D).

Det er oppkalt etter presten John Harvard, som testamenterte noen hundre bøker til å etablere skolens bibliotek, i tillegg til flere hundre pund.

Universitetet har det største pengefondet av alle verdens utdanningsinstitusjoner, per 2019 verdt 40,9 milliarder dollar. Justert for størrelsen på universitetet er skolen den tredje rikeste i USA, etter Princeton og Yale. Skolen bruker i 2019 $ per student, sammenlignet med $ ved Yale og $ ved Princeton.

Fakulteter 
Harvard har følgende skoler:
 Harvard College
 Harvard School of Engineering and Applied Sciences
 Harvard Division of Continuing Education
 Harvard Graduate School of Arts and Sciences
 Harvard Divinity School
 Harvard Graduate School of Education
 Harvard Kennedy School of Government
 Harvard Law School
 Harvard Business School
 Harvard School of Public Health
 Harvard Medical School
 Harvard School of Dental Medicine

Forskningssentre (utvalg) 

 Shorenstein Center on Media, Politics and Public Policy

Biblioteker 
Bibliotekene ved Harvard University har mer enn 16 millioner titler, som gjør det til USAs nest største bibliotek (2006).

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Harvard universitetspoliti

 
Ivy League
Universiteter i Massachusetts
Etableringer i 1636
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1630-årene
1636 i Massachusetts
Katarsis

Katarsis (gresk: κάθαρσις, katharsis, «renselse») er et begrep som Aristoteles brukte i sin bok Om diktekunsten, der temaer om den greske tragedien analyseres. Begrepet bygger på at en tilskuer gjennom å se for eksempel et tragisk teater eller en tragisk film får utløsning for vonde følelser, og sjelen renses dermed. Aristoteles mente at tragedien renser oss. Definisjonsmessig er katarsis det plutselige følelsesmessige klimaks eller sammenbrudd som består av en overveldende følelse, det være seg følelsen av sorg, empati, glede eller annet, og som etterfølges av følelsen av fornyelse og et nytt liv.

Begrepet har vært et av de mest omdiskuterte ordene i litteraturhistorien.

I filmverdenen brukes begrepet om en films siste og ultimate spenningspunkt. I en film går spennings- og følelsesnivået i bølger, gjerne slik at hvert nye spenningspunkt er mer intens enn det foregående. Det siste, og meste intense, spenningspunktet kalles katarsis.

Begrepet katarsis blir også brukt i moderne psykoterapi, spesielt i Freudiansk psykoanalyse, om det at klienten forteller om og på nytt gjennomlever de dype følelsene forbundet med hendelser i klientens fortid og som klienten hittil har undertrykket eller ignorert og følgelig ikke har fått bearbeidet og som derfor har gitt klienten sterke og vedvarende psykiske plager.
Erfaring har vist at en slik katarsis ofte er det som skal til for å fullstendig fjerne de psykiske plagene.
(Psykoterapeutens rolle er å oppmuntre til og å gi klienten trygge omgivelser til å gjennomgå denne katarsis. Og å forsikre klienten om at det faktisk både er sunt, helt normalt og helt ufarlig i forbindelse med katarsis, å få et overraskende mye kraftigere gråteanfall enn det klienten kanskje hadde forventet. Fordi klienten nå vet at overraskelsen er det normale, så slipper hun eller han å bli vettskremt når det skjer.)

Eksterne lenker 
 Katarsis; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)

Litteratur
Følelser
Psykoterapi
Caesars Superdome

Louisiana Superdome (offisielt Caesars Superdome, tidligere Mercedes-Benz Superdome og i dagligtale bare Superdome) er et stort sportssenter og messehall i forretningsstrøket i New Orleans i Louisiana i USA. Senteret er hjemmebane for amerikansk fotballaget New Orleans Saints og var også for basketballaget New Orleans Jazz, senere omdøpt til Utah Jazz.

Historie 
Byggeprosessen ble påbegynt 11. august 1971 og var ferdig i november 1975.

Flere Super Bowl-sluttspill har vært i Superdomen enn på noen annen arena: 1978, 1981, 1986, 1990, 1997 og 2002. Superdomen er også arena for New Orleans Bowl, hjemmekampene til Tulane University sitt fotballag og det tradisjonelle lokaloppgjøret mellom Grambling State og Southern University.

Superdomen ble skadet under orkanen Katrina sist i august 2005, og ble brukt som flyktningleir i dagene etter at orkanen hadde passert.

Super Bowl 
Super Bowl har blitt spilt i Superdome 6 ganger:
XII – Dallas Cowboys 27, Denver Broncos 10
XV – Oakland Raiders 27, Philadelphia Eagles 10
XX – Chicago Bears 46, New England Patriots 10
XXIV – San Francisco 49ers 55, Denver Broncos 10
XXXI – Green Bay Packers 35, New England Patriots 21
XXXVI – New England Patriots 20, St. Louis Rams 17

Eksterne lenker 
  (engelsk)

Fotballstadioner i USA
Idrettsanlegg i USA
New Orleans
Orkanen Katrina
Byggverk i Louisiana
Sport i Louisiana
Amerikansk fotballstadioner i USA
Stadioner brukt av New Orleans Saints
Tennisbaner
Tennis i USA
Norsk kritikerlag

Norsk kritikerlag er en norsk medlemsorganisasjon for norske kritikere i aviser, kringkasting og lignende, og ivaretar medlemmenes faglige og økonomiske interesser. Laget skal fremme kritikkens kvalitet og uavhengighet. Norsk kritikerlag arrangerer seminarer, åpne debattmøter og skrivekurs, for å markere kritikernes stilling i offentligheten og skape miljøer for refleksjon rundt kritikken. 

Norsk kritikerlag arbeider for å bedre kritikernes arbeidsvilkår og for at det skal innføres arbeidsstipend for kritikere. Laget oppmuntrer sine medlemmer til en etisk reflektert kritikk, bl.a. gjennom Kritikerplakaten, som vektlegger habilitets-, varsomhets- og uavhengighetshensyn.

Anne Schäffer ble valgt til leder av laget i 2009, og gjenvalgt i 2011.

Kritikerlaget deler ut Kritikerprisene og Reidar Mjøens legat hvert år, og Dalgards kritikarpris omtrent årlig.

Seksjoner
Seksjon for kunst: 80 medlemmer (2005)
Seksjon for litteratur: 176 medlemmer
Seksjon for teater, musikk og dans: 69 medlemmer

Historikk
De tidligere selvstendige kritikerlagene slo seg sammen i Norsk kritikerlag i 1998. Det eldste laget ble stiftet i 1927 som Norsk Teater- og Musikkritikerforening. Kritikerlagene for litteratur og for kunst ble opprettet i henholdsvis 1946 (Norsk Litteraturkritikerlag) og 1949 (Norsk kunstkritikerlag).

Norsk Filmkritikerlag, som ble stiftet i 1946, er ikke med i Norsk kritikerlag.

I 2013 ble Ida Habbestad valgt som ny leder.

Se også
Norsk litteraturkritikerlags barnebokpris

Referanser

Eksterne lenker
 Norsk kritikerlag

Kritikerlag
Kunst
Litteratur
Etableringer i 1998
Finn Christian Jagge

Finn Christian «Finken» Jagge (født 4. april 1966, død 8. juli 2020 i Oslo) var en norsk alpinist som representerte Bærums Skiklub.

Jagge arbeidet som headhunter i Dynamic People AS og var før det direktør i Idar Vollviks Ludo Mobil. Han var sønn av tennisspilleren Finn Dag Jagge og alpinisten Liv Jagge.

Karriere 
I verdenscupen vant han sju slalåmrenn. Karrierens høydepunkt var gullmedalje i slalåm under OL 1992 i Albertville. Han mottok Morgenbladets gullmedalje det året, sammen med seileren Linda Andersen. Han la opp som aktiv alpinist i 2000. I sitt siste renn i verdenscupen kjørte han andre omgang med smoking.
Jagge var trener for kvinnelandslaget i alpint 2005-2007.

I 2011 vant han tredje utgave av Mesternes Mester på NRK. Jagge var elev ved Norges Toppidrettsgymnas i Bærum, NAG Bærum (Norsk Alpingymnas) som det het på den tiden.

Resultater i verdenscupen i alpint

Verdenscupseire

Sammenlagtplasseringer

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske alpinister
Olympiske mestere for Norge
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1988
Alpinister under Vinter-OL 1988
Medaljevinnere under Vinter-OL 1992
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1992
Alpinister under Vinter-OL 1992
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1994
Alpinister under Vinter-OL 1994
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1998
Alpinister under Vinter-OL 1998
Kongepokalvinnere i skiidrett
Norgesmestere i alpint
Mesternes Mester-deltakere
Skal vi danse-deltakere
Personer fra Bærum kommune
Olympiske medaljevinnere i alpint
Ronja Røverdatter

Ronja Røverdatter er en roman av Astrid Lindgren fra 1981. Hovedpersonen Ronja er en jente i 10-årsalderen som leseren får følge gjennom to somre og en vinter. Hun er datter av en røverhøvding og boken handler om hvordan hun blir selvstendig og gjør opprør mot faren. Den ble filmatisert i 1984 med Tage Danielsson som regissør.

Filmatiseringen 
Lindgren begynte i 1979 å skrive boken og allerede før boken var klar hadde hun sammen med regissøren Olle Hellbom begynt å fundere på hvordan boken kunne filmatiseres. Våren 1982 hadde Hellbom jobbet med finansieringen, å finne medarbeidere og en passende innspillingsplass, før han plutselig gikk bort i juni 1982.

Da innspillingen startet høsten 1983 hadde Tage Danielsson tatt over. Eksteriørscenene ble spilt inn på Sørknatten i Dalsland, Blåsjön i Jämtland og ved Haga slottsruin i Solna. På berget Sørknatten kan man finne plassene der kulissene av Mattisborgen sto, «Helvetesgapet & Bjørnegrotta». Interiørscenene ble spilt inn i studio i Oslo og Stockholm og i Tykarpsgrotta (Mattisborgens ølkjeller). I juni 1984 var innspillingen ferdig og filmen hadde premiere julen 1984. Hanna Zetterberg hadde hovedrollen som Ronja.

Oversettelser 
Språk, tittel, forlag, år for første utgave.

Referanser

Eksterne lenker 
 Astrid Lindgren

Røverdatter, Ronja
Astrid Lindgrens bøker
Bøker fra 1981
Piratkopiering

Piratkopiering er kopiering av åndsverk uten tillatelse fra opphavsrettshaveren. De resulterende kopiene kalles gjerne  piratkopier eller piratutgaver. Lenge var kopiering av manuskripter og trykte tekster («ettertrykk») den vanligste formen for piratkopiering, men idag er uttrykket forbundet mest med kopiering av musikk, film og merkevarer, enten for salg eller for gratis distribusjon på internett.

Kategorier
 Forfalskning er ulovlig plagiering av produkter; for eksempel forfalskede Ralph Lauren-skjorter. Denne kategorien dekker også tilfeller der en fabrikk produserer flere skjorter enn avtalt med for eksempel Ralph Lauren, og selger disse på det illegale markedet.
 Merketyveri er ulovlig bruk av varemerke på produkter, uten at produktet er plagiert. Typisk er vesker med Louis Vuittons karakteristiske LV på stoffet, men ikke i tilsvarende design.
  Merkeetterligning er bruk av varemerker som til forveksling ligner på et beskyttet merke, for eksempel etterligning av Ray-Ban solbriller eller Levi's bukser.
 Kopier er i denne sammenhengen er ulovlig kopier av originalprodukter, ofte DVD-filmer, musikk og programvare. Ulovlige kopier av programvare kalles ofte warez.
 Bootleg er musikkutgivelser som utgis uten opphavsrettsinnehaverens vitende eller samtykke. Det kan være ulovlige konsertopptak eller stjålne studioopptak
 Ettertrykk er kopiutgivelser av trykte verk uten opphavsrettsinnehaverens vitende eller samtykke. Jfr. påskriften «ettertrykk forbudt» i publikasjonene.

Piratkopiering av musikk 
Lydkassetten har siden midten av 1970-tallet vært et populært medium for kopiering av musikkopptak, siden kostnadene for kopiering var langt billigere enn å presse plater. Ved CD-ens inntreden var utstyr for kopiering av CD-er dyrt og de brente platene lot seg ikke spille av i alle spillere. CD-brennere ble etterhvert allemannseie, men omtrent samtidig kom muligheten for å laste ned gratis digitale kopier over Internett.

Referanser

Eksterne lenker 

 Opplysningsside om piratkopiering og varemerkeforfalskning

Opphavsrett
Lovbrudd
Sandøya (Porsgrunn)

Sandøya er ei øy og et tettsted ved Brevik i Porsgrunn kommune i Telemark. Øya dekker et areal på 1,58 km², og høyeste punkt er «Kulåsen» (60 moh.). Tettstedet ligger sørvest på øya og har  innbyggere per 1. januar .

Det finnes ingen innsjøer eller tjern på øya. Sandøya er omkranset av Breviksfjorden, Eidangerfjorden og Ormerfjorden. Her finnes blant annet en barneskole, og det er god ferjeforbindelse til Brevik. En mengde fritidsboliger, samt en campingplass, gjør at øyas folketall mangedobles om sommeren.

1. november 2008 ble butikken på Sandøya nedlagt. Sommeren 2014 ble det åpnet ny butikk på øya, Sandøya Handelshus.

Referanser

Eksterne lenker 
 Sandøyas nettside

Tettsteder i Vestfold og Telemark
Øyer i Porsgrunn
Fergesteder i Vestfold og Telemark
Bosetninger i Porsgrunn
Fred Børre Lundberg

Fred Børre Lundberg (født 25. desember 1969 i Hammerfest og oppvokst i Bardu) er en norsk tidligere kombinertløper.

Lundberg dominerte kombinertsporten i begynnelsen av 1990-årene. Han ble to ganger verdensmester (1991 og 1995) og vant olympisk gull på Lillehammer i 1994. I 1998 ble han tildelt Holmenkollmedaljen sammen med Larisa Lazutina, Harri Kirvesniemi og Aleksej Prokurorov. I 1995 ble han tildelt Troms fylkeskommunes kulturpris.

Lundberg er samboer med langrennsløperen Marit Bjørgen. Sammen har de to barn.

Lundberg var daglig leder i  hvor han sammen med Marit Bjørgen og Knut Leo Abrahamsen arbeidet med å få ansatte i bedrifter i form. Han er i dag ansatt som prosjektleder i Nettavisen.

Verdenscupseire

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  

Norske kombinertløpere
Norgesmestere i kombinert
Olympiske mestere for Norge
Olympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Verdensmestere i kombinert
Kongepokalvinnere i skiidrett
Vinnere av Holmenkollmedaljen
Deltakere under Ski-VM 1991
Medaljevinnere under Vinter-OL 1992
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1992
Kombinertløpere under Vinter-OL 1992
Deltakere under Ski-VM 1993
Medaljevinnere under Vinter-OL 1994
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1994
Kombinertløpere under Vinter-OL 1994
Deltakere under Ski-VM 1995
Deltakere under Ski-VM 1997
Medaljevinnere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1998
Kombinertløpere under Vinter-OL 1998
Deltakere under Ski-VM 1999
Personer fra Bardu kommune
Olympiske mestere i kombinert
Ulrich Wehling

Ulrich Wehling (født 8. juli 1952 i Halle) er en tysk tidligere kombinertløper. Han representerte DDR.

Wehling var den dominerende kombinertløperen på 1970-tallet. Som eneste kombinertløper klarte han kunststykket å vinne tre OL-gull på rad: 1972 (Sapporo), 1976 (Innsbruck) og 1980 (Lake Placid).

Ulrich Wehling ble tildelt Holmenkollmedaljen i 1976 og han var fra 1982 generalsekretær i DDRs skiforbund. Han har siden 1992 vært sportsdirektør for kombinert i FIS (verdensskiforbundet). Han bor i Sveits.

OL-medaljer 
 1972  Sapporo –  Gull i kombinert 
 1976  Innsbruck–  Gull i kombinert  
 1980  Lake Placid–  Gull i kombinert

V M-medaljer 
 1974  Falun –  Gull i kombinert  
 1978  Lahtis –  Bronse i kombinert

Se også 
 Liste over mestvinnende vinterolympiere

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tyske kombinertløpere
Olympiske mestere for Øst-Tyskland
Verdensmestere i kombinert
Medaljevinnere under Vinter-OL 1972
Deltakere for Øst-Tyskland under Vinter-OL 1972
Kombinertløpere under Vinter-OL 1972
Medaljevinnere under Vinter-OL 1976
Deltakere for Øst-Tyskland under Vinter-OL 1976
Kombinertløpere under Vinter-OL 1976
Medaljevinnere under Vinter-OL 1980
Deltakere for Øst-Tyskland under Vinter-OL 1980
Kombinertløpere under Vinter-OL 1980
Vinnere av Holmenkollmedaljen
Kongepokalvinnere i skiidrett
Personer fra Halle
Olympiske medaljevinnere i kombinert
Juristkorpset (Marinedepartementet)

Juristkorpset (Judge Advocate General's Corps, U.S. Navy) i det amerikanske Marinedepartementet er et stabskorps bestående av jurister som er offiserer i Marinen eller Marinekorpset. Korpset ledes av Generalkrigsadvokaten i Marinedepartementet, som er viseadmiral i Marinen eller generalløytnant i Marinekorpset.

Juristkorpset ble etablert 8. desember 1967 og består av 730 krigsadvokater. I tillegg kommer 30 juristoffiserer, 630 menige og rundt 275 sivilt ansatte som formelt ikke inngår i offiserskorpset.

Se også
 JAG (TV-serie)

Eksterne lenker
 

USAs forsvar
Militær rett
JAG (TV-serie)

JAG er en amerikansk action- og kriminalserie som gikk på amerikansk TV fra 1995 til 2005.

Serien handler om en ung og fremadstormende advokat som sammen med sin kvinnelige assistent reiser verden rundt på jakt etter mordere, terrorister og spioner i de væpnede styrker. Begge er en del av det amerikanske marine-departementets auditørkorps, kalt Judge Advocate General’s Corps (JAG). Serien gikk opprinnelig på NBC, men de kansellerte den allerede etter en sesong på grunn av lave seertall. Deretter gjenoppstod den på CBS i 1997 der den gikk frem til 2005.  

JAG fostret spin-off serien NCIS i 2003, som igjen fostret to egne spin-off-serier.  

I Norge ble serien vist på TV3 fra 1996.

Handling 
Serien følger advokater fra Juristkorpset basert i Washington D.C., som har i oppgave å  straffeforfølge soldater som har brutt Uniform Code of Military Justice, eller gjennomføre uformelle og formelle etterforskninger. I den første sesongen ligger hovedkvarteret i Washington, DC, men i senere sesonger har de flyttet til Falls Church, Virginia. Men i virkeligheten er kontoret til Judge Advocate General basert i Washington Navy Yard.

Noen av hovedpersonene er til tider også involvert, direkte og indirekte, i forskjellige CIA-operasjoner, som ofte involverer den tilbakevendende karakteren CIA-offiseren Clayton Webb (spilt av Steven Culp)

Rollefigurer 
 kaptlt/orlkapt/komkapt/kom Harmon «Harm» Rabb jr. – David James Elliott
 maj/oblt Sarah «Mac» MacKenzie (1997–2005) – Catherine Bell
 kadm Albert Jethro «A.J.» Chegwidden (1996–2004) – John M. Jackson
 lt/kaptlt/orlkapt Bud Roberts jr. (1997–2005) – Patrick Labyorteaux
 fen/lt/kaptlt Harriet Sims (1997–2005) – Karri Turner
 komkapt Sturgis Turner (2001–2005) – Scott Lawrence
 lt Meg Austin (1995–1996) – Tracey Needham
 Lt. Cmdr. Mic Brumby – Trevor Goddard

Referanser

Eksterne lenker 
 

Militær-TV-serier
Rettsdramaserier fra USA
Krimserier fra USA
Actionserier fra USA
TV-serier fra 1990-årene, fra USA
TV-serier fra 2000-årene, fra USA
TV-produksjoner på CBS
TV-produksjoner på NBC
Kansellerte TV-serier
Psykisk lidelse

Psykiske lidelser eller mentale lidelser er et samlebegrep for forskjellige lidelser og sykdommer som i første rekke rammer sinnet og bevisstheten og ikke den fysiske kroppen. Psykiske lidelser omfatter alt fra plager som enkle fobier og lettere depresjoner og angst til alvorlige sykdommer som schizofreni, paranoia og bipolar lidelse (manisk-depressiv lidelse). Psykiske lidelser påvirker blant annet oppførsel og væremåte, tanker (kognisjon) og følelser og kan få store følger for dagliglivet og omgivelsene. Psykiske lidelser kan skyldes arvelige, fysiokjemiske, psykologiske eller sosiale forhold.

Psykiske lidelser
Noen psykiske lidelser er:
ADHD
Affektive lidelser (psykisk plage med humørsvingninger)
Angst
Atferdsforstyrrelse
Bipolar lidelse
Depresjoner
Dystymi
Mani
Paranoia
Personlighetsforstyrrelse
Psykoser
Rusmisbruk
Schizofreni
Spiseforstyrrelser
Tvangslidelser

Alvorlige psykiske lidelser der det foreligger vrangforestillinger og realitetsbrist kalles psykoser eller sinnssykdom. Psykopati er sinnslidelser eller personlighetsforstyrrelser med unormale avvik i vilje-, drifts- og følelseslivet. 

Bruken av ordet lidelse kan diskuteres dersom pasienten selv ikke opplever å lide under tilstanden. For eksempel ble homoseksualitet fjernet fra lista over psykiatriske diagnoser, mens rusmisbruk og spilleavhengighet av mange ikke betraktes som lidelser eller sykdommer.

De psykiske lidelsene er klassifisert etter International Classification of Diseases and related health problems (ICD-10 kapittel V).

Psykiske lidelser i kunst- og kulturhistorien
Oppførsel som tyder på psykiske lidelser er kjent fra de eldste fortellingene vi kjenner til, og må betraktes som genuint menneskelig. Lidelsene er imidlertid blitt tolket og behandlet på forskjellig vis opp gjennom historien og i ulike kulturer. «Unormale» tilstander kunne for eksempel forklares som tegn fra gudene eller bekjempes med demonutdrivelser. Galleriet viser et tilfeldig utvalg historiske bilder som framstiller psykiske lidelser.

Se også
Psykiske lidelser og atferdsforstyrrelser omtalt på norsk wikipedia
Behandling av sinnslidelser gjennom tidene
 Dobbeltdiagnose (rus og psykisk lidelse)
Døgnrytmeforstyrrelse
ECT (elektrostimulering)
Endogen (arvelige psykiske sykdommer) 
Funksjonshemning
Følelser
Galskap
Hypersensitivitet
Hysteri
Nevrose (nervøs lidelse)
Panikk
Pessimisme
Posttraumatisk stresslidelse
Psyke
Psykiatri (psykisk helsevern)
Psykisk utviklingshemming
Psykofarmaka (antidepressive medikamenter, antipsykotika, anxiolytika)
Psykopati
Psykopatologi
Psykose
Sinnssykdom
Traume
Vrangforestilling
Weltschmerz

Eksterne lenker
 Folkehelseinstituttet om forekomsten av psykiske lidelser hos barn og unge
 Folkehelseinstituttet om forekomsten av psykiske lidelser hos voksne
 Psykiske lidelser (Helsedirektoratets sider om psykisk helse)
 Emnebibliotek psykisk helse  (Helsebibliotekets sider om psykisk helse)
 Sosial- og helsedirektoratet om psykiske lidelser
 Rådet for psykisk helse
 Forskning.no om psykiske lidelser
 Regionalt kompetansesenter for dobbeltdiagnose rus og psykiatri
 TIPS
 Hjelptilhjelp.no sine sider om psykiske lidelser

 
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Olderdalen (Kåfjord)

''Se Olderdalen for andre betydninger.

Olderdalen (kvensk: Talosvankka, samisk: Dálvesvaggi) er et tettsted og administrasjonssenteret i Kåfjord kommune i Troms og Finnmark. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger langs E6 på nordsiden av fjordarmen Kåfjord som springer ut på østsiden av Lyngenfjorden.

Geografi

Stedet ligger 70 kilometer fra Tromsø hvis en benytter ferger, men 180 kilometer fra samme by om en kjører E6 om Skibotn og Nordkjosbotn. Det er 50 kilometer til Storslett, kommunesenteret i Nordreisa kommune, retning nord langs E6. Her ligger også Sørkjosen lufthavn, som er nærmeste flyplass.

Landskapet domineres av fjell, fjord, skog og jordbruksareal, noe som gir unike muligheter for et aktivt frilufts- og villmarksliv.

Det er fergeforbindelse (del av fylkesvei 91) over Lyngenfjorden til tettstedet Lyngseidet, kommunesenteret i Lyngen kommune.

Kultur og oppvekst
Olderdalen skole ligger i sentrum av bygda, og er en flerkulturell skole i det samiske språkområdet. Skolen har alle klassetrinn, og samler også elever fra nærliggende barneskoler i kommunen på ungdomsskoletrinnene. Bygda har en kommunalt drevet barnehage og et eldresenter. Det er også en godt utbygd kommunal kulturskole på stedet.

Kåfjord kirke ligger like utenfor sentrum av bygda og er en langkirke bygget i 1949 med plass til 450 personer. Kirken ble restaurert og delvis bygget om i 1990.

Næringsliv
Det drives i hovedsak jordbruk og fiske i Olderdalen, i tillegg til nødvendige servicenæringer som for eksempel dagligvarehandel og offentlig og privat tjenesteyting. Saueoppdrett og melkeproduksjon er to av de mest fremtredende formene for jordbruk som drives på stedet.

Historie
Under andre verdenskrig ble mange av husene og gårdene i Olderdalen offer for tyskernes brente jords taktikk da de trakk seg tilbake fra Finland og Finnmark. Dette førte til at det meste av infrastrukturen og bebyggelsen i bygda ble ødelagt for å forhindre de invaderende sovjetiske styrkene å få tak i forsyninger.

Kjente olderdalinger
 Idar Kristiansen, forfatter
 Jan Lindvall, langrennsløper

Referanser 

Tettsteder i Troms og Finnmark
Fergesteder i Troms og Finnmark
Bosetninger i Kåfjord