Skader og dødsulykker i skihopping

Skihopping regnes ikke som en spesielt farlig idrett, og alvorlige skader forekommer sjelden. Likevel ligger det i skihoppingens natur at det kan skje stygge fall som kan føre til alvorlige skader, og dødsulykker har forekommet.

Skader i skihopping
Flere faktorer har i de senere tiår bidratt til å redusere faren for fall og skader:
Preparering og vedlikehold av hoppbakkene er blitt bedre.
Hjelm er påbudt. Skibindingene løser ut dersom belastningen blir for stor. Skistøvlenes utforming gjør det mindre lett å falle enn før. Hansker og skibriller er anbefalt, og brukes i praksis av alle skihoppere.
Det tas i større grad hensyn til værforholdene. Renn utsettes eller avlyses når sterk vind, nedbør eller andre forhold gjør det risikabelt å hoppe.
Alle hoppbakker bygges i dag etter en standardisert norm. Det minsker forskjellene i utformingen av bakkene, og sikrer at de blir utformet på sikrest mulig måte.
Trøtthet og psykisk belastning kan føre til at hopperne gjør feil. Derfor har en skihopper i dag lov til å gjøre kun fire konkurransehopp (inkludert avbrutte omganger) pr. dag i skiflygingsbakker.
V-stilen gjør at hopperne trenger lavere fart for å hoppe like langt som med den gamle, parallelle stilen. Hoppbakkenes profil tilpasset V-stilen gjør også at hopperne ikke går like høyt over kulen som de gjorde tidligere.
Man unngår å gi hopperne så stor fart at de risikerer å lande for langt ned der unnarennet flater ut mot sletta og belastningen på beina i landingen øker.

Enkelte renn har blitt kjent fordi mange deltakere skadet seg stygt. Skiflygingsbakken Čerťák i Harrachov, Tsjekkia hadde fra starten av en ekstrem utforming, og hopperne kunne gå så høyt som 12 meter over kulen. Flere deltakere skadet seg stygt under VM i skiflyging der i 1983. Bakken ble ombygd mellom 1989 og 1992, men også under VM i skiflyging der i 1992 skjedde det flere stygge fall. Skiflygings-VM i Kulm i Bad Mitterndorf, Østerrike i 1986 ble også preget av mange stygge fall. Både under VM i skiflyging i Oberstdorf, Vest-Tyskland i 1973 og skiflygingsuka i Planica, Jugoslavia i 1974 ga juryen for stor fart, og flere hoppere falt på hopp som var betydelig lengre enn bakkerekorden og verdensrekorden.

Til tross for flere stygge skader er det ikke kjent at noen skihoppere har mistet livet i skiflygingsbakker.

Dødsulykker

Norske Dagfinn Carlsen falt stygt og ble livstruende skadet i et hopp i Pontresina i Sveits i 1929. Carlsen forsøkte å sette europeisk lengderekord, men gikk rundt og slo kollbøtte, landet på ryggen og fikk hjertestans. Han overlevde, men kunne senere lese nekrologer over seg selv i avisene.

I februar 1931 ble det meldt at nordmannen Thor Tangvald skulle ha omkommet etter et skihopp i Grenoble i Frankrike. Dette ble kort tid etter avkreftet. Tangvald falt og pådro seg et alvorlig beinbrudd, men han overlevde.

Etter et landsrenn i Furukollen i Trøgstad 21. mars 1937 ble det feilaktig meldt at Eugen Knudsen fra Sandaker, som hadde falt stygt, var avgått ved døden på grunn av skadene.

Relaterte dødsulykker
 Under et renn i Nydalsbakken i Oslo 28. januar 1917 sprang en hund over sletta og ble pårent av en hopper. Hunden ble dødelig skadet, og ble avlivet på stedet av en av tilskuerne. Hopperen falt, men kom ikke til skade.

 En tilskuer omkom under et hopprenn i Engåsbakken i Hof 24. februar 1926. Kathinka Danielsen flyttet seg nedover i bakken, men falt over en stubbe og fikk flere andre tilskuere over seg. Hun døde av skadene på sykehuset i Tønsberg natt til 27. februar.

 Under et skolehopprenn i Nysethbakken på Raufoss 15. mars 1931 falt en av tilskuerne, 37 år gamle Sverre Torp, om og døde.

 Under byggearbeid på fartsstilaset i hoppbakken i Bjørnevatn 2. januar 1939 falt en planke 16 meter ned og traff en mann i hodet. Mannen døde av skadene.

 Under tråkking i unnarennet i Bear Mountain Ski Jump i New York, USA 8. desember 1940 fikk den 57 år gamle norskamerikaneren Hjalmar «Doc» Anderson fra Brooklyn hjertestans og døde.

 En 51 år gammel mann, Anton Johansen fra Fagernes, fikk hjertestans og døde mens han var tilskuer under et hopprenn i Vistebakken ved Røn i Vestre Slidre 5. januar 1947.

 Joe Maurin (USA) døde etter at han falt ned fra 35 fots (ca. 11 meters) høyde mens han holdt på å sette opp en innendørs hoppbakke i Peoria, Illinois 10. mars 1949.

 En 12 år gammel gutt, Melkior Dørum, falt plutselig om og døde mens han sto og så på kamerater som hoppet på ski i Oppdal 24. mars 1955.

 En gutt ble truffet av et vådeskudd da noen gutter i alderen 13-16 år drev med blinkskyting i en hoppbakke på Veitvet i Oslo 21. juni 1957. 16 år gamle Sverre Sandstad, som sto på hoppet, ble truffet i hodet av et skudd som ble løsnet i vanvare av en kamerat som sto oppe i stillaset. Han døde på sykehus noen dager senere.

 Den 19 år gamle soldaten Jo Bjørnar Næss fra Nøtterøy pådro seg indre blødninger da han under militærtrening akte i en gummibåt ned unnarennet i Mobakken i Bardu 14. februar 1997. Etter at én soldat hadde falt ut av gummibåten uten å pådra seg skader, kolliderte farkosten med en snøkant og de tre gjenværende soldatene falt ut. Alle tre ble skadet; Næss døde senere samme dag på Troms militære sykehus.

 Under snøbrettkonkurransen Air & Style som ble holdt i Bergisel-Schanze i Innsbruck i Østerrike 4. desember 1999, oppsto det panikk blant publikum, og fire østerrikske og ei australsk jente ble trampet eller klemt ihjel. Ytterligere ei østerriksk jente døde i september 2003 som følge av skadene hun pådro seg. Fire andre personer ble alvorlig skadet; til sammen ble 38 personer skadet i ulykken.

 Under et skishow i Grønnåsen hoppbakke i Tromsø 12. april 2003 kolliderte en 20 år gammel mann på snøskuter med en parkert lastebil og ble hardt skadet. Han døde av skadene seks dager senere.

 Natt til 2. november 2008 omkom en 30 år gammel mann da han falt ned den største bakken i Hertonäs i Helsingfors, Finland.

 I mai 2009 døde en 37 år gammel mann etter at han akte på en veltet benk ned en hoppbakke i Wiesensteig i Tyskland. Han fikk dødelige hodeskader da han kolliderte med et ståltau som var spent opp over den nedre delen av unnarennet for å sperre bakken.

 I august 2014 omkom en person etter det som ble antatt å være et mislykket basehopp fra tårnet i Holmenkollbakken i Oslo.

 Ei 16 år gammel jente omkom og tre jenter ble skadet da de akte ned det plastbelagte unnarennet og traff en vaier i Hertonäs hoppbakke i Helsingfors, Finland sent på kvelden 29. august 2015. Vaieren var hengt opp for å hindre uvedkommende i å benytte bakken. Det finske politiet etterforsket saken for å finne ut om de ansvarlige for bakken burde vært klar over at vaieren kunne utgjøre en fare.

Oppdiktede dødsulykker
Den amerikanske tabloidavisen Weekly World News hadde i mars 1994 en artikkel om den 24 år gamle finske skihopperen Ray Lammi, som skulle ha mistet livet etter at han hadde kollidert med et pressehelikopter da han hoppet i Kajana i Finland. Artikkelen hadde også bilde av kollisjonen. Weekly World News, hvis artikler en periode også ble publisert i det norske magasinet En gal gal verden, var kjent for å ha sensasjonelle artikler som enten var på kanten av det sanne, eller helt oppdiktede.

En reklamefilm for bilprodusenten Renault viser skihopperen «E. Bölkenström», som midt i hoppet kolliderer med et fly. Filmen var laget av reklamebyrået Publicis i Belgia, og var regissert av Erik Bulckens. Den ble lansert i januar 2006.

Andre relaterte hendelser
Liket av den norske motstandsmannen Johnny Pevik, som etter lang tids tortur ble hengt av Gestapo i Trondheim i november 1944, ble gravd ned ved hoppbakken Kastbrekka utenfor byen. Etter krigen ble Pevik gravlagt på Domkirkegården (æreskirkegården) i Trondheim.

Referanser 

Skihopping
Idrettsskader
 
Sportslister