alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Westminsterkatedralen

Westminsterkatedralen er den romersk-katolske hovedkirke  i England, og et 1900-talls eksempel på bysantinsk arkitektur. Arbeidet ble påbegynt under erkebiskop Herbert Vaughan i 1894, og ennå arbeider en med mosaikkutsmykkningene, da disse finansieres gjennom gaver til kirken. Den ble innviet i 1910, og er dedikert til «Jesu Kristi mest dyrebare blod». Katedralen er sete for erkebiskopen av Westminster katolske erkebispedømme.

Bygningen 
Fasaden domineres av en høy kampanile. Koret har et stort krusifiks. Kirken har elleve kapeller, viet til ulike helgener. Man har valgt ut blant annet nasjonalhelgnene for de forskjellige deler av De britiske øyer: St. Patrick (Irland), St. David (Wales), apostelen Andreas (Skottland) og St. Georg og de engelske martyrer (England).

På høyre side finner vi et Mariakapell med mosaikk som forteller om Marias liv. Ikonografisk er scenene i Mariasyklusen svært like andre en finner f. eks i St. Savior i Chora i Istanbul og i Santa Maria in Trastevere ı Roma, men stilen er 1800-talls. 

Kirken har også en rekke kapiteler lik dem en finner i Hagia Sofia i Istanbul. Til venstre for hovedskipet er kapellet for Det hellige sakrament.
 
Inne i kirken ligger en liten butikk som selger suvenirer fra kirken og religiøse gjenstander. Det er mulig å besøke tårnet, som gir god utsikt over Westminster.

Eksterne lenker 
 
 New Advent
 Bilder fra katedralen

Katedraler i England
Kirker i London
Londons severdigheter
City of Westminster
Kirker fra 1903
1903 i Storbritannia
Personnummer

Et personnummer er et nummer som benyttes til å identifisere registrerte borgere i et land. Nummeret brukes ofte av en person for bevise at denne er den vedkommende hevder å være. Et PIN (personlig identifikasjonsnummer) som benyttes sammen med bankkort i for eksempel minibank er ikke et personnummer.

Danmark

I Danmark kalles personnummeret for CPR-nummer. Det er et entydig identifikasjonsnummer som alle som står i Det Centrale Personregister (CPR) er utstyrt med. Det ble innført i Danmark 2. april 1968 og på Grønland 1. mai 1972.

Norge

I Norge er personnummeret bygd opp av individnummer på tre siffer, i tre ulike serier, samt to kontrollsiffer.   Kontrollsifrene regnes ut på grunnlag av fødselsdato og individnummer og hele tallrekken på 11 siffer med fødselsdato, individnummer, og kontrollsifre kalles til sammen fødselsnummer.

Ofte blir begrepet personnummer brukt feilaktig om fødselsnummer, men dette er kun de fem siste sifrene i fødselsnummeret. 

Alle personer som er bosatt i Norge (opphold over 6 måneder) eller innført i Folkeregisteret har et fødselsnummer.
For personer som er midlertidig bosatt tildeles et d-nummer som også har 11 siffer. I første siffer legges 4 til slik at en som er født 1. januar 1970 blir registrert som 410170 som fødselsdato i første del av sitt d-nummer.

Sverige

I Sverige er personnummer et nummer som Skatteverket deler ut til personer folkeregistrert i Sverige for å identifisere dem hos blant annet myndigheter. Systemet, som var det første i verden som omfattet et lands hele befolkning, ble innført 1. januar 1947. Tildelingen av personnummer er regulert i folkbokföringslagens § 18.

Loven krever at banker bruker personnummer, blant annet for at de er pålagt å rapportere til skattemyndighetene. Det finnes likevel ikke noe hinder for at personer uten svensk personnummer åpner bankkonto i Sverige. Man må vise et identitetsbevis eller pass som banken tar en kopi av og sparer.

Referanser

Eksterne lenker
 Store norske leksikon - personnummer

 
Numre
Sergej Karjakin

Sergej Aleksandrovitsj Karjakin (russisk: Серге́й Алекса́ндрович Каря́кин; ukrainsk: Сергій Олександрович Карякін – Serhij Oleksandrovytsj Karjakin; født 12. januar 1990 i Simferopol i Sovjetunionen) er en russisk (han representerte tidligere Ukraina) stormester i sjakk. 

Han oppnådde stormestertittelen i august 2002 i en alder av 12 år og 7 måneder, og ble dermed den yngste stormester noensinne. Senere avløste Magnus Carlsen Karjakin som verdens yngste stormester; Carlsen var nesten ti måneder eldre enn Karjakin da han oppnådde tittelen. Karjakin ble russisk statsborger i juli 2009. Pr. september 2016 hadde Karjakin 2772 i FIDE-rating, noe som gav ham niendeplass på FIDEs verdensranking.

28. mars 2016 ble Sergej Karjakin utfordrer til Magnus Carlsen i VM i sjakk 2016 ved å vinne Kandidatturneringen 2016 i Moskva. Karjakin tapte mot Carlsen i VM.

Karjakin vant VM i hurtigsjakk i 2012 og verdenscupen i sjakk (Chess World Cup) i 2015. Han har også vunnet sjakkturneringen Norway Chess to ganger (2013, 2014) og Corus-turneringen i 2009.

Karjakin vant VM i lynsjakk i 2016.

3. desember 2022 kunngjorde Karjakin at han ville stille som kandidat som president for det russiske sjakkforbundet.

Støtte til Russlands invasjon av Ukraina 2022 

Karjakin uttrykte støtte til Russland under Russlands invasjon av Ukraina i februar 2022. NRKs sjakkekspert Atle Grønn uttalte at dette kunne skade sjakkkarrieren til Karjakin. Karjakin ble kritisert av det internasjonale sjakkforbundet, FIDE
for å bryte med FIDEs regelverk om handlinger som skader sjakkens omdømme  og ble utestengt fra alle FIDE-turneringer i 6 måneder med virkning fra 21. mars 2022.  Dermed ble han ikke med i Kandidatturneringen sommeren 2022 og kan ikke bli en VM-utfordrer tidlig i 2023. 

Kreml hevdet at utestengelsen var politisk motivert og krevde at den skulle omgjøres. Karjakin fortsatte med å vise støtte til Russlands invasjon.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 S. Karjakin – the Youngest Grandmaster in chess history (engelsk)
 35 kritiske stillinger fra Karjakins partier

Russiske sjakkspillere
Ukrainske sjakkspillere
Stormestere i sjakk
Ungdomsverdensmestere i sjakk
Personer fra Simferopol
Dønna (øy)

Dønna er ei øy i Dønna kommune på Helgeland i Nordland. Den har et areal på . På øya ligger fjellformasjonen Dønnamannen, som med en høyde på  er det høyeste punktet på øya.  Dønna har ferjeforbindelse fra Bjørn til Sandnessjøen og Løkta samt bruforbindelse over Åkviksundet bru til Herøy. 

Sør for Dønna ligger Alsten og Nord-Herøy.  Mot øst ligger øyene Løkta og Tomma. Staulen og Vandve ligger vest for Dønna.

Referanser 

Øyer i Dønna
Strømmen

Strømmen er et større sted i Lillestrøm kommune som grenser til Lørenskog og ligger 18 kilometer utenfor Oslo sentrum. Som poststed har Strømmen utstrekning inn i kommunene Rælingen og Lørenskog. Strømmen er en del av tettstedet Oslo.

Tettstedet har rundt  innbyggere. I områdene som fra 1500-tallet til 1980 ble definert som Strømmen, bor det i dag  mennesker.

Historikk 
Strømmens historie er i stor grad historien om Sagelva. Vassdraget har sitt utspring i Østmarka. Området ble først bare kalt Sagdalen, i eldre tid Saugedalen. Navnet Strømmen finner man først omtalt i 1640. I 1854 kom jernbanen (Hovedbanen fra Christiania til Eidsvoll) til Strømmen. Strømmen stasjon var første stasjon utenfor hovedstaden med stasjonsbygning; dagens bygning er fra 1901 og er fredet.

Tettstedet vokste opp fra tømmerfløting og sagbruk som foregikk langs Sagelva. 

Strømmens Værksted ble etablert i 1873 ved Sagelva der Gautstua sag hadde ligget. Bedriften produserte jernbanevogner og ovner, og senere også andre artikler som komfyrer og meierimaskiner. Bedriften etablerte et stålstøperi i 1902 og et elektrostålverk, Strømmen Staal, i 1924. Strømmenbussen fra 1949 var den første bussen i verden som ble støpt i helmetall i legert aluminium. Bedriften produserte også biler. I alt  eksemplarer ble produsert fra 1930–1940. 

Strømmen Trævarefabrik var den første fabrikken som bygde ferdighus her i landet. Fabrikken opplevde en eventyrlig vekst, og husene ble eksportert til alle verdensdeler.

Næringsliv 
På Strømmen ligger Strømmen Storsenter, et av Norges største kjøpesenter med en omsetning i 2016 på over kr 6,17 mrd.

Idrett 
Stedets lokale idrettsforening heter Strømmen Idrettsforening og driver nå hovedsakelig med fotball. A-laget rykket i 2009 opp til Adeccoligaen og har spilt der siden. Hjemmekampene spilles på Strømmen Stadion. Fra 2000- til 2009-sesongen av Toppserien spilte også Team Strømmen i den øverste divisjonen for kvinner. Etter endt sesong 2009 flyttet imidlertid laget til Lillestrøm.

Bildegalleri

Referanser

Bosetninger i Lillestrøm
Torvik (Herøy)

Torvik er et sted på Leinøya i Herøy kommune i Møre og Romsdal. Ved sjøen ligger Herøyterminalen og hver dag har Torvik anløp av Hurtigruten. Sørgående Hurtigrute anløper Torvik ved 02-tiden på natten, mens nordgående Hurtigrute har anløp ved 07-tiden i sommerhalvåret og ved 10-tiden i vinterhalvåret.

Fram til 1976 gikk det ferge mellom Torvik og Ulsteinvik og fram til 1982 mellom Torvik og Runde.

Hurtigrutens anløpssteder i Møre og Romsdal
Bosetninger i Herøy (Møre og Romsdal)
Tidligere fergesteder i Møre og Romsdal
Knut Andersen

Knut Andersen (født 9. mai 1931 i Harstad, død 17. juni 2019 i Oslo) var en norsk filmregissør, manusforfatter, filmklipper og skuespiller.

Liv og virke

Yrkesliv 
Andersen var blant grunnleggerne av Teamfilm AS i 1962, sammen med blant andre Knut Bohwim og kameramannen Mattis Mathiesen (1924-2010). Andersen og Teamfilm revitaliserte den norske komedien på 1960-tallet med publikums- og kassasuksesser som Operasjon Løvsprett og Hurra for Andersens. Operasjon Løvsprett havnet høyt på listen over de norske filmene som er sett av flest mennesker på kino – den fikk hele 1,63 millioner publikummere. Også Balladen om mestertyven Ole Høiland fra 1970 ble sett av mange, over 710.000 publikummere.

De to filmene Brent Jord i 1969 og Under en steinhimmel i 1974 hadde klar tilknytning til regissørens egen landsdel. Begge filmene handlet om hendelser i andre verdenskrig i Finnmark, under de tyske retirerende styrkers tvangsevakuering av befolkning og nedbrenning av alle bygninger der.

Knut Andersen regisserte også én av de 14 filmene om Olsenbanden (Olsenbandens siste bedrifter, 1975). Han regisserte også flere TV-produksjoner, som Vestavind (seks episoder på NRK 1994) og Lillys butikk for NRK barne-TV. På 90-tallet jobbet han i NRK med oversettelse og instruksjon av innkjøpte programmer. 

Knut Andersen fikk Aamot-statuetten i 1976 og Amandakomiteens Ærespris i 2007 under åpningen av Den norske filmfestiavalen i Haugesund. VGs filmanmelder Jon Selås skrev etter utdelingen at «Det eneste overraskende med at den uhyre prisverdige veteranen Knut Andersen fikk sin Æres-Amanda, er faktisk at han ikke har fått den for lenge, lenge siden!»

Familieliv 
Knut Andersen var gift med forfatteren Nicole Macé (1931–2011) fra 1965 til hennes død i 2011. Macé hadde også arbeidet som teaterinstruktør og filmregissør (Formynderne fra 1978 og 3 fra 1971).

Filmografi

Regi 
 Vestavind (1994–95) (TV-serie)
 Lillys butikk (1996–98) (TV-serie)
 Fuglekongen (1987) (TV-film, NRK)
 Dragens fange (1985)
 For Tors skyld (1982)
 Herfra til Haglemoen (1980) (TV-serie)
 Mareritt ved midtsommer (1980) (TV)
 Karjolsteinen (1977)
 Den sommeren jeg fylte 15 (1976)
 Olsenbandens siste bedrifter (1975)
 Under en steinhimmel (1974)
 Marikens bryllup (1972)
 Balladen om mestertyven Ole Høiland (1970)
 Brent jord (1969)
 Sus og dus på by'n (1968) (segment «Oss rosemalere imellom»)
 Hurra for Andersens (1966)
 Skjær i sjøen (1965)
 Nydelige nelliker (1964)
 Operasjon Løvsprett (1962)

Manusforfatter 
 Herfra til Haglemoen (1980) (TV-serie)
 Den sommeren jeg fylte 15 (1976)
 Balladen om mestertyven Ole Høiland (1970)
 Skjær i sjøen (1965)
 Nydelige nelliker (1964)
 Operasjon sjøsprøyt (1964)

Skuespiller 
 Makaroni Blues (1986) – Gundersen
 De blå ulvene (1993) – Faren til Proffen

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske filmregissører
Amandakomiteens Ærespris
Personer fra Harstad
Amandakomiteens Gullklapper
Amandaprisen 2007
Mesterbrev

Mesterbrev er en lovbeskyttet tittel for håndverkere som tar høyere yrkesfaglig lederkvalifikasjon. Det er Mesterbrevnemnda som har ansvar for forvaltning og utvikling av mesterbrevordningen i Norge. Mandatet er hjemlet i loven om mesterbrev i håndverk og annen næring. Det finnes 70 mesterfag hvor det er mulighet for å ta mesterbrev fordelt på følgende fagområder: Bilfag, Byggfag, Estetiske fag, Grafiske fag, Matfag, Møbel- og trefag og Verkstedhåndverksfag.

Utdanning mot et mesterbrev består av fagområdene, bedriftsledelse, faglig ledelse og faglig fordypning. Innen bedriftsledelse får håndverkeren også innføring i markedsføring, økonomi og regnskap. En mester er kvalifisert for å starte egen bedrift, ha lærlinger i faget, og drive opplæring av disse frem til Fag- og svenneprøve.

Mesterbrevnemnda har også ansvar for det offentlige mesterregisteret, et register over alle gyldige mestere og mesterbedrifter i Norge.

Per 2015 var det rundt  aktive håndverksmestere i Norge.

Se også
 Mesterbrevnemnda
 Lærling
 Svenn
 Fag- og svenneprøve
 Fagbrev og svennebrev
 Svennestykke
 Laug

Referanser

Eksterne lenker 
 Mesterbrev.no
 Utdanningsveier 
 Lov om mesterbrev

 
Titler
Brev

de:Meister
Sporveien Trikken

Sporveien Trikken AS (tidligere Oslo Sporvognsdrift AS eller Oslotrikken AS) er et norsk kollektivtrafikkselskap eiet av driftselskapet Sporveien AS som igjen er eiet av Oslo kommune. Selskapet har ansvar for drift og utvikling av trikken i Oslo, mens Sporveien står for drift og vedlikehold av sporvognene samt drift og vedlikehold av infrastruktur, så som skinner, strøm og penser. Sporveien Trikken selger kollektivtransporttjenester til administrasjonsselskapet Ruter. 

Sporveien Trikken AS har ansvar for all trikkedrift i Oslo og hadde i 2015 55 millioner reisende. Selskapet har vel 370 ansatte. Trikken er en av Oslos viktigste miljøbedrifter. Selskapet er miljøsertifisert og jobber ut fra en målsetting om at Oslo skal være en av Europas beste trikkebyer. Sporveien Trikken er datterselskap i Sporveien AS. Sporveien leverer reiser med trikk, T-bane og buss med hovedfokus i Oslo, Akershus og Vestfold. Konsernet har om lag 3 500 ansatte og hovedkontor i moderne og nyoppussede lokaler på Tøyen i Oslo. Sterk forventet befolkningsvekst og miljøfokus gjør at kollektivtrafikk er et betydelig satsningsområde i årene fremover.

Sporveien Trikken disponerer 72 sporvogner (som eies av Sporveien Vognmateriell) og 131,4 km med sporvei (regnet som enkeltspor). Sporveisnettet består av 6 linjer og 99 stasjoner. Selskapet har omkring 450 ansatte. Tidligere samferdselsminister Torild Skogsholm var administrerende direktør fra 2006 og frem til våren 2011. Etter dette er Jan Egil Meling konstituert administrerende direktør. Høsten 2012 tiltrådte Bjørn Granviken som administrerende direktør i både Sporveien Trikken og søsterselskapet Sporveien T-banen.

Oslo Sporvognsdrift ble eget AS i 2003 og har siden hatt flere navn. Sporveien Trikken har vært et av flere uformelle navn, men ble 10. juni 2009 også det formelle navnet på selskapet.

Se også
Trikken i Oslo

Referanser

Eksterne lenker
 Oslotrikken
 Oslo Vognselskap AS

Trikken i Oslo
Trikken
Norske jernbaneselskaper
Norske selskaper med offentlig eierskap
Sporveien T-banen

Sporveien T-banen AS (tidligere Oslo T-banedrift AS) er et norsk kollektivtrafikkselskap eiet av Sporveien AS. Selskapet har ansvar for drift, markedsføring og utvikling av T-banen i Oslo. Selskapet selger kollektivtransporttjenester til administrasjonsselskapet Ruter.

Sporveien T-banen har rundt 500 ansatte, og selskapet oppnådde i 2011 et overskudd på 9,9 millioner kroner etter skatt.

Historie
Frem til 2003 ble T-banedriften utført av en egen divisjon i Oslo Sporveier, men fra 1. juli 2003 ble driften overtatt av det heleide datterselskapet Oslo T-banedrift. I 2006 ble kollektivtrafikken i Oslo omorganisert. Oslo Sporveier ble omdannet til et rent administrasjonsselskap, mens driftsdelen i det gamle Oslo Sporveier ble overført til det nyopprettede Kollektivtransportproduksjon (nå Sporveien AS). Selskapet er etter dette heleid av Sporveien Oslo.

Referanser

Eksterne lenker
 Oslo T-banedrift
 Oslo Vognselskap

T-banen
Norske jernbaneselskaper
Norske selskaper med offentlig eierskap
Oslo T-bane
Puttesund bro

Puttesund bro er en 138 meter lang bro i Fredrikstad kommune, som forbinder Håholmen  med Kjøkøy. Broen inngår i riksvei 108. Broen ble bygd som spennbetongbro i 1971, og ombygd til skråstagsbro i 2002. Midten av broen sank med 40 cm fram til den ble ombygd i 2002.

Se også
Kjøkøysundbrua
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser 

Skråkabelbroer
Veibroer i Viken
Veibroer i Fredrikstad
1970 i Norge
Broer åpnet i 1970
Spanias autonome regioner

Spanias autonome regioner (comunidades autónomas) er regioner med forholdsvis stor grad av selvstyre fastlagt i den spanske grunnloven. Dette er organisert slik at Spanias femti provinser er gruppert i 17 autonome regioner, i tillegg til to afrikanske autonome byer (ciudades autónomas), Ceuta og Melilla.

Grunnleggelse og makt
Sentralisme, nasjonalisme og separatisme spilte en viktig rolle i Spanias historie.
Et kompromiss ble inngått av de moderate politiske partiene som deltok i skisseringen av den Spanske Grunnloven fra 1978, siden man fryktet at separatisme skulle føre til ustabilitet og et diktatorisk uføre. Målet var å roe ned separatistgruppene og så desarmere den ekstreme høyrevingen. En veldig desentralisert stat var blitt grunnlagt, sammenlignet med både Francisco Francos regime og de fleste moderne territorielle arrangementer i de vesteuropeiske stater.

I grunnloven er det fastlagt hvilke lovgivende og utøvende retter de autonome enhetene har, og hvilken grad av uavhengighet hver enkelt autonome enhet har. De har egne parlament og regionale guvernører.

Andelen av kompetanse er forskjellig fra enhet til enhet. Det er en klar forskjell mellom historiske regioner slik som Baskerland, Catalonia, Galicia, Andalucía og de andre. De historiske regionene hadde fra begynnelsen flere funksjoner, bl. a kunne de regionale presidentene velge når neste valg skulle være (gitt at det var maks fire år i mellom hvert valg). Et annet eksempel er at Baskerland og Catalonia begge har egne politistyrker, Ertzaintza og Mossos d'Esquadra.

Grunnloven gir uttrykk for de historiske rettighetene til de forskjellige områdene. Dette brukes som referanse til de forskjellige statusene som kom til under tidligere enigheter mellom de sentrale styresmakter og regionene. Dette forklarer hvorfor Baskerland og Navarra på forhånd avtaler hvor mye av skattepengene som skal tilfalle det nasjonale.

Opprinnelig var det meningen at bare de historiske regionene skulle bli autonome. Kort tid etter at grunnloven var vedtatt, oppsto det en bølge med nye autonome bestrebelser. Dette ble kalt café para todos, «kaffe til alle», av desentraliseringens kritikere.

Den spanske grunnloven fra 1931 ga autonomi til Catalonia, Galicia og Baskerland,
men den spanske borgerkrigen knuste dette eksperimentet.

Oversikt over provinser og autonome enheter
Stor-Oslo Lokaltrafikk

Stor-Oslo Lokaltrafikk as (SL) var et norsk aksjeselskap eiet av staten, Oslo kommune og Akershus fylkeskommune med en tredel hver frem til 1. januar 2008, da selskapet ble slått sammen med Oslo Sporveier og virksomheten overført til Ruter.

SL hadde ansvar for planlegging, koordinering og markedsføring av kollektivtilbudet på buss og båt i Akershus og mellom Akershus og Oslo, samt skolekjøring og transport av funksjonshemmede i Akershus, basert på kjøp av transporttjenester fra en rekke buss- og båtselskaper. Da selskapet ble slått sammen med Oslo Sporveier hadde SL kontrakter med busselskapene Nettbuss Lillestrøm, Norgesbuss, Schaus Buss, Concordia Bus Norge, Veolia Transport Sør og Unibuss samt ferjeselskapene Nesodden-Bundefjord Dampskipsselskap og Sandvika Fjordturer.

SLs virksomhet var basert på områdekonsesjon for hele Akershus fylke og transporterte 56 millioner passasjerer i 2004.

Historie 
Selskapet ble opprettet i 1974 med det mål å etablere et felles kollektivtrafikkselskap for Oslo og Akershus. SL skulle i utgangspunktet overta ansvaret for all kollektivtrafikk i Oslo og Akershus (inkludert togtrafikken), men sent i prosessen valgte Oslo kommune å beholde styring med kollektivtrafikken i Oslo gjennom det kommunalt eide selskapet Oslo Sporveier. Tilsvarende valgte Samferdselsdepartementet å la staten beholde ansvaret for togtrafikken i det samme området. Etter dette var det i flere tiår ønskelig å etablere et felles kollektivtrafikkselskap fra både myndigheter og andre involverte parter, og dette selskapet ble til slutt etablert 23. oktober 2007 gjennom en sammenslåing av Oslo Sporveier og Stor-Oslo Lokaltrafikk.

Omorganisering 
1. januar 2008 ble arbeidsoppgavene til Stor-Oslo Lokaltrafikk overført til det nye selskapet Ruter, som skal administrere all kollektivtrafikk i Oslo og Akershus. Oslo kommune eier 60 prosent og Akershus fylkeskommune 40 prosent av det nye selskapet.

Eksterne lenker 
  www.slnett.no (arkivert versjon fra 21. desember 2008)

Norske selskaper med offentlig eierskap
Selskaper etablert i 1974
Selskaper opphørt i 2008
Kollektivtransport i Oslo
Kollektivtransport i Viken
Kollektivtransportforvaltere i Norge
Oslos samferdselshistorie
Akershus' samferdselshistorie
Songdalselva

Songdalselva, eller Søgneelva (deler av elva er også kjent som Songa og Kravleelva, eller Sygna om hele elva), er ei elv som har sitt utspring fra Sognevannet på heia nord i Finsland i Kristiansand kommune.

Elveløp 
Fra Sognevannet kommer den lille elva Songa og fra Hagelandsvannet kommer Auståna. Elvene renner sammen noen kilometer lenger nede ved Øvland. Den er innom Vennesla kommune ved Kravlen og blir til Kravleelva som stuper ned i Juvet og forener seg med Gumpedalselva ved Underåsen. Herfra kalles den Songdalselva. Lenger nede får den tilførsel fra Stokkåna som kommer fra Røyrvannet og Fidjevannet.  Elva faller ikke mer enn ca. 20 meter de siste 20 kilometer mot havet, og har på denne strekningen et svært meandrerende løp. 
Fra strykstrekningen etter Volleberg til havet kalles den Søgneelva. Ved Søgne Landbruksskole er en noen meter høy foss, Søgnefossen.  Søgneelva renner ut i havet mellom Høllen og Åros i Høllefjorden i Søgne kommune.

Nedbørfeltet på 207 km² ligger mellom Otras og Mandalselvas nedbørfelt, i hovedsak i Songdalen i Kristiansand kommune, men noe ligger i Marnardal og Vennesla kommuner. De høyeste åsene i nedbørfeltet går opp til 450 moh. Vannføringen er normalt minst om sommeren og størst om høsten og våren. Det er få og små innsjøer i vassdraget. De bratte skråningene ned fra heiene kan skape korte og intense flommer.

Miljøtrusler og vern  
I etterkrigstiden, frem til 1980-tallet, var elva alvorlig forurenset av kloakkutslipp. Det ble frarådet både å bade og å spise fisk fra elva. Vannkvaliteten ble bedret da kloakken ble lagt i rør, og renset før utslipp til sjø. Dagens miljøproblem stammer hovedsakelig fra ulovlig søppeltømming og plastavfall fra landbruket som akkumuleres langs breddene og tildels flyter ut i havet ved flom.

Vassdraget ble i 1993 vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan IV for vassdrag.

Dyreliv og fiske 
I meandrenes yttersvinger dannes åpne sandskråninger på grunn av elvas erosjon. Her finnes en relativt stor hekkekoloni av sandsvaler.

I 2004 ble det fisket 79 kg laks og 243 kg sjøørret i elva.

Referanser 

Elver i Agder
Elver i Kristiansand
Venneslas geografi