alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Rebel Meets Rebel

Rebel Meets Rebel er et prosjekt startet av Pantera-medlemmene «Dimebag» Darrell på gitar, Rex Brown på bass og Vinnie Paul på trommer. De fikk med seg country-stjernen David Allan Coe og spilte inn et album sammen som ble gitt ut 2. mai 2006. Albumet har fått navnet Rebel Meets Rebel og krysser heavy metal med country.

Eksterne lenker
 

Rockegrupper fra USA
Speed metal

Speed metal er en tradisjonell undersjanger av heavy metal som har opphav i 1970-tallets NWOBHM og hardcore punk. Spillestilen inkluderer hurtig og jevn riffing. Tidlige eksempler på teknikken inkluderer «Fireball» av Deep Purple og «Stone Cold Crazy» av Queen.

Heavy metal-sjangere
Skoganvarre

Skoganvarre er ei bygd og en grunnkrets i Porsanger kommune, ved E6 midtveis mellom Lakselv og Karasjok. Navnet er en fornorskning av det nordsamiske Shuvvanvárri («susendefjellet»), som den har sitt navn fra.

Bygda var fra gammelt av et viktig kommunikasjonsknutepunkt i Finnmark, som krysningspunkt mellom reiserutene Lakselv – Karasjok og Alta – Tana, og bebodd av både samer, nordmenn og finlendere. I 1853 reiste staten fjellstue ved bredden av Øvrevann, og i 1870 telegrafstasjon.

I 1924 fikk bygda for første gang veiforbindelse, til Lakselv. Med tyskernes brente jords taktikk i 1944 gikk fjellstua tapt. Den ble ikke gjenreist, men på stedet ble det i 1969 åpnet campingplass, og Skoganvarre er fortsatt viktig i lokalturismen, særlig som utfartssted i vintersesongen.

Skoganvarre har 54 innbyggere pr. 2017. Stedet er sjekkpunkt i Finnmarksløpet.

Referanser

Se også
Gaggavann
Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

Eksterne lenker
 Hjemmeside til Skoganvarre villmark 

Finnmarksløpet
Bygder og grender i Troms og Finnmark
Bosetninger i Porsanger
Svend Grundtvig

Svend Hersleb Grundtvig (født 9. september 1824, død 14. juli 1883) var dansk litteratur- og språkforsker, som særlig arbeidet med folkeviser. Han var sønn av dikterpresten N.F.S. Grundtvig. Han er gravlagt på Frederiksberg Ældre Kirkegård.

Kulturkanonen 
Folkemelodien «Det var en lørdag aften» fra Højskolesangbogen gjendiktet av Svend Grundtvig er tatt opp i den danske kulturkanonen.

Referanser

Litteratur 
 Iørn Piø: Svend Grundtvig (1824–1883) (s. 189–224). Dag Strömbäck (red): Leading Folklorists of the North. Universitetsforlaget. Oslo 1971.

Eksterne lenker 
 
  Dansk Biografisk Leksikon

Folklorister
Danske litteraturhistorikere og litteraturkritikere
Medlemmer av Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab
Personer med enkeltverk i den danske kulturkanonen
Personer fra København
Georgs magiske medisin

Georgs magiske medisin (originaltittel: George's Marvelous Medicine) er en barnebok fra 1981, skrevet av Roald Dahl, og illustrert av Quentin Blake.

Georg er en 8 år gammel gutt som bor på en gård sammen med moren, faren og bestemoren sin. Georg er lei av sin bestemors surmuling, og planlegger å lage en spesiell medisin for å kurere henne (en medisin han lager av alt som finnes i huset). Medisinen fører til at bestemor blir like høy som et hus. Georgs far, en bonde, syns ideen med medisinen er kjempegod, og vil bruke den til å gjøre dyrene på gården større og fetere. Hvis bare Georg kunne huske oppskriften.....

Dramatiseringer 
Den norske komponisten Gisle Kverndokk har skrevet en opera buffa over Roald Dahls bok, med libretto av John Hollen. Verket fra 1994 ble uroppført den 22. september 1995 av Operaen i Kristiansund.

Referanser

Britiske barnebøker
Roald Dahl
Bøker fra 1981
Blågrønnbakterier

cyanobakterienes taksonomi er for øyeblikket under utredning

Blågrønnbakterier eller cyanobakterier, tidligere kjent som blågrønnalger, stammer fra det greske ordet κυανοs, som betyr blå. Blågrønnbakterier er en gruppe av svært enkle bakterier fra arkeikum med basis mer enn 3,5 milliarder før nåtiden. De er feilaktig blitt kalt alger.

Beskrivelse 
Blågrønnbakterier er, sammen med noen andre mindre bakteriegrupper, fotoautotrofe, og får sin energi gjennom fotosyntese. Som alle andre bakterier har blågrønnbakterier ingen cellekjerne – de er ikke eukaryote. Fotosyntesen er knyttet til selve cellemembranen, og ikke kloroplaster, slik som hos eukaryote fotosyntetiserende organismer (bl.a. planter og forskjellige algegrupper).

Blågrønnbakterier omfatter ca. 150 slekter med 1 500 arter. De lever i ferskvann, brakkvann, saltvann, i og på jord og på fuktige klipper. Noen trives til og med i varme kilder med temperatur opptil 75 grader celsius, andre lever i klippesprekker i ørkener, men andre igjen finnes i arktisk klima. Enkelte lever i symbiose med sopparter og bidrar til dannelse av lav. Hovedmengden av blågrønnbakterier finnes imidlertid i ferskvann. Det finnes både planktoniske og fastsittende former av cyanobakterier. Man tror man har funnet Cyanobacteria-fossiler som spores tilbake 3,8 milliarder år, men dette er omstridt.

Utvikling 
I proterozoikum, før utviklingen av større dyr var de grunne havområdene sannsynligvis dekket av matter dannet av tidlige blågrønnbakterier (cyanobakterier) som kjempet seg gjennom lag av kalkstøv, ble tykkere og dannet giftige «kalkhauger» kjent som stromatolitter. Det faktum at stromatolittene var giftige kan kanskje forklare hvorfor moderne eukaryoter (celleorganismer) ventet én milliard år før de spredte seg nevneverdig før kaldt klima for 850-550 millioner år siden fortrengte stromatolittene og lot grønnalger og andre eukaryoter utvikle seg på grunn havbunn.
Etter at det økte oksygennivået tillot fremveksten av mer komplekse organismer, oppstod det arter som beitet på disse mattene eller gravde seg gjennom dem. Dette førte ifølge Bottjer til dannelsen av den type havbunn vi i dag er kjent med fra grunne forhold, og som består av sand, stein og revdannende organismer som koraller m.m.

Flere arter er giftige, og ved algeoppblomstring kan det dannes en grøtaktig masse ved kyster og strender.

Taksonomi 
Noen slekter i gruppe, med foreslåtte ordner.

Divisjon Cyanobacteria (blågrønnbakterier) – 150 slekter, 2 000 arter
 Klasse Cyanophyceae
 Orden Chroococcales – inkl Pleurocapsales
 Aphanothece
 Chamaesiphon
 Chroococcus
 Cyanothece
 Gloeocapsa
 Merismopedia
 Microcystis
 Orden Pleurocapsales
 Cyanosystis
 Pleurocapsa
 Orden Oscillatoriales
 Lyngbya
 Microcoleus
 Oscillatoria
 Orden Nostocales
 Anabaena
 Aphanizomenon
 Nostoc
 Rivularia
 Scytonema
 Orden Stigonematales
 Stigonema

Se også 
 Fykocyanin

Referanser

Eksterne lenker 
 

Bakterier
Robert Skjærstad

Robert Skjærstad (født 7. mai 1966 i Oslo) er en norsk skuespiller og Amandapris-vinner.

Filmografi 
 1993 – Eating Out – Roy
 1997 – Budbringeren – Roy Amundsen
 1999 – Fomlesen i Kattepine – Hovmesteren
 1999 – Magnetisørens femte vinter – Vävaren
 1999 – Olsenbandens siste stikk - Regiassistent
 2000 – Turbulent sone (TV) – Bjørn
 2001 – Glasskår – Onkel Reidar
 2001 – Amatørene – Jan
 2002 – Que será, será
 2002 – Kissed by you – 
 2003 – Ulvesommer – Reidar
 2003 – Sejer - Elskede Poona (TV) – Patolog Jensen
 2004 – Skolen (TV) – Bjarte
 2004 – Hawaii, Oslo – Viggo
 2004 – Ikke naken – Prest
 2006 – Gymnaslærer Pedersen
 2006–2007 – Hotel Cæsar – Simon Bellman
 2008 – Den siste revejakta – Svarten
 2008 – Varg Veum – Begravde hunder
 2012 – Lilyhammer - Roy "Fingern" Ass
 2016 – Børning 2 - Arne Roger
 2017 – Hjemsøkt

På scenen 
 2008–2009 Kaptein Sabeltann og den forheksede øya 
 2011–2012 Kaptein Sabeltann og havets hemmelighet 
 2013 Kaptein Sabeltann og grusomme Gabriels skatt 
 2014–2015 Kaptein Sabeltann og jakten på den magiske diamant
 2016–2017 Kaptein Sabeltann og den forheksede øya

 2018–2019 Kaptein Sabeltann og grusomme Gabriels skatt
 2021 Kaptein Sabeltann og Angrepet fra Gral

Eksterne lenker 
 

Norske skuespillere
Skuespillere i Kaptein Sabeltann
Amanda for beste mannlige hovedrolle
Personer fra Lunner kommune
NRK Østafjells

NRK Østafjells var NRKs distriktskontor for Buskerud, Telemark og Vestfold.

Hovedkontoret lå i Porsgrunn, hvor fylkessendingene for Telemark ble produsert. Fylkessendingene for Buskerud ble sendt fra Drammen. Fylkessendingene for Vestfold ble produsert i Tønsberg. I tillegg var det lokalkontorer i Kongsberg, Seljord, og Ål i Hallingdal.

Distriktskontoret produserte daglig tolv timer distriktsradio (i NRK P1), ca. 15 minutter distriktsfjernsyn (i NRK1), en nyhets- og aktualitetstjeneste på internett, og en regional nyhetstjeneste på nettfjernsyn. NRK Østafjells var også leverandør av innslag og programmer for NRKs rikssendinger i radio og fjernsyn.

Distriktskontoret hadde nesten 100 ansatte.

Forandringer 2020 
Da Buskerud, Akershus og Østfold slo seg sammen gikk Buskerud inn i NRK Oslo og Viken. For Telemark og Vestfold se NRK Vestfold og Telemark

Østafjells
Kultur i Viken
Kultur i Vestfold og Telemark
Opphør i 2019
Juridisk person

Juridisk person er en juridisk betegnelse på et rettssubjekt som ikke er en fysisk person og som opptrer utad som en enhet. En juridisk person har kapasitet til å inngå avtaler som om de var en fysisk person (juridisk person til en annen juridisk person, eller legal-legal). 

Eksempler på juridiske personer er 
Stater, statsinstitusjoner/-bedrifter/-selskaper, 
Kommuner, fylkeskommuner 
Virksomheter (selskaper, aksjeselskaper, samvirker) 
Stiftelser

Eksterne lenker  
 brreg.no Juridiske personer og oppdeling i flere bedrifter

Juridisk terminologi
NRK Nordland

NRK Nordland er NRKs distriktskontor i Nordland.

NRK Nordland har hovedkontor i Bodø og lokalkontorer i Narvik, Svolvær, Mo i Rana og Brønnøysund.

NRK Nordland har som alle andre distriktskontorer, distriktssendinger på NRK P1 fra 06:00 til 09:00 og fra 14:00 til 17:00, og distriktsnyheter på NRK1 og i NRK TV fra 19:45 til 20:00 og 22:55 til 23:00.

Hovedkontoret i Bodø lå tidligere i Jernbaneveien, men NRK Nordland flyttet september 2019 inn i nybygde Bodø 360 i Dronningens gate. Musiker Halvdan Sivertsen og Kringkastingsorkesteret åpnet de nye lokalene

Distriktsredaktører i NRK Nordland 
2002-2017: Tone Kunst  

2017-2020: Eivind Undrum Jacobsen  

2021-d.d.: Vibeke Madsen

Referanser

Eksterne lenker 
 NRK Nordland

Nordland
Næringsliv i Nordland
Kråkerøy bru

Kråkerøy bru (Gamle Kråkerøybrua) er ei veibru over Glommas vestre løp på Kråkerøyveien, riksvei 108, i Fredrikstad kommune i Viken. Brua forbinder Kråkerøy med fastlandet i Fredrikstad sentrum, og ble åpnet 29. juni 1957. Den er ei klaffebru med lengde 179 meter og hovedspenn 48 meter. Seilingshøyden er 9,5 meter.

Se også
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser

Klaffebroer
Veibroer i Viken
Veibroer i Fredrikstad
1957 i Norge
Broer åpnet i 1957
Endometriose

Endometriose er en sykdom som kan oppstå hos kvinner i fruktbar alder. Det er en tilstand der livmorslimhinne-lignende vev begynner å vokse utenfor livmoren, som for eksempel i bukhulen. Vevet påvirkes av hormonforandringene under menstruasjonssyklus. Tilstanden kan være smertefull og den kan gjøre det vanskelig å bli gravid hos én av tre. De vanligste stedene å finne endometriose er rundt eggstokkene, egglederne, utsiden av livmoren og på veggen inne i bukhulen.

Endometriosen kan oppstå på en overflate som vil blø under menstruasjonen, på samme måte som fra livmoren. Vevet kan også være inne i fast vev, og vil da fungere som en cyste som blir mer blodfylt og større under menstruasjonen. Det kan også oppstå i endetarmen, urinblæren og neseslimhinnen. Pasienten vil da blø neseblod under menstruasjonen. Likeledes kan endometriose oppstå i gamle arr på huden eller indre arr etter operasjoner.

Den vanligste forklaringen på endometriose i bukhulen er at noe av menstruasjonsblodet med celler fra endometriet føres gjennom egglederen ut i bukhulen og fester seg på bukhinnen, eggstokker, tarmen og urinveiene. Det skapes lesjoner, blodfylte cyster og sammenvoksninger, som resulterer i betennelser, smerter, barnløshet og mulige andre medisinske problemer. 

Det antas at rundt 10 % norske kvinner har endometriose.

Symptomer
Mange av symptomene på endometriose er typiske, men uspesifikke og diffuse. Derfor får kvinnene ofte en rekke feildiagnoser, som irritabel tarm eller urinveisinfeksjoner. Noen kvinner har ingen eller lite symptomer selv om de har endometriose.

Eksempler på symptomer:
 Smerter ved menstruasjon, eggløsning, samleie, tarmbevegelse/avføring og vannlating.
 Tretthet 
 Oppblåsthet
 Kvalme
 Sterke menstruasjonsblødninger 
 Ufrivillig barnløshet

Behandling
Det finnes ingen kur for endometriose, kun lindrende behandling, og det er en kronisk sykdom som kan påvirke hele kroppen.

Aktuell lindrende behandling kan være smertestillende, p-piller, hormonbehandling (varierte grader) og kirurgisk fjerning (kikkehullsoperasjon)/ hysterektomi (kirurgisk fjerning av livmoren).

Referanser

Eksterne lenker
 Den norske endometrioseforeningen, Endometriose.no
 Den norske endomertioseforeningen for ungdom  
 Fakta om endometriose , Helsenett.no

Sykdommer i urin- og kjønnsorganer
Finn Moe

Finn Moe (født 12. oktober 1902 i Bergen, Hordaland, død 6. august 1971) var en norsk politiker (Ap). Uder Andre verdenskrig var Moe tilknytt den norske kringkaster i Boston, WRUL . Han ble innvalgt på Stortinget fra Oslo i 1950. Han var vararepresentant fra 1945 til 1949. Moe var viseformann i AUF fra 1934 til 1937.

Moe var FN-ambassadør i 1948–1949 og utenriksredaktør i Arbeiderbladet.

Stortingskomitéer 
 1965–1969 nestformann i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1965–1969 nestformann i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1961–1965 formann i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1961–1965 formann i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1958–1961 formann i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1958–1961 formann i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1954–1957 formann i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1954–1957 formann i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1950–1953 formann i Utenriks- og konstitusjonskomitéen
 1950–1953 formann i Den utvidede utenriks- og konstitusjonskomitéen

Bibliografi 
 Kampen om Etiopia – 1935

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske journalister under andre verdenskrig
Stortingsrepresentanter 1950–1953
Stortingsrepresentanter 1954–1957
Stortingsrepresentanter 1958–1961
Stortingsrepresentanter 1961–1965
Stortingsrepresentanter 1965–1969
Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter for Oslo
Norske ambassadører
AUFs ledelse
Personer fra Bergen kommune
Hardingfeleverket

Hardingfeleverket er et sjubinds verk med samlet norsk folkemusikk, utgitt i perioden 1958 til 1981 på Universitetsforlaget. 
Initiativtaker var O.M. Sandvik, og som redaktør sto Olav Gurvin. Den offisielle tittelen er "Norsk folkemusikk, serie I: Hardingfeleslåtter". Redaksjonen besto fra begynnelsen av Arne Bjørndal fra Bergen, Truls Ørpen fra Krødsherad og Eivind Groven fra Lårdal i Telemark, alle tre gode spelemenn. De hadde fått dette oppdraget fordi de hver for seg hadde samlet og skrevet ned slåtter fra sine distrikter. Verket danner basis for nedtegnelsen av slåttemusikken på hardingfele i Norge.
Verket er i dag tilgjengelig på nettet.

Inndeling
Verket er delt inn som følger:

Bind I: Gangar nedskrifter i 6/8-takt.
Bind II og III: Gangarnedskrifter i 2/4-takt.
Bind IV-VII: Springar nedskrifter i 3/4-takt. Siste bind inneholder også et supplement av gangarnedskrifter i 6/8 og 2/4-takt. Siste bind kom ut i 1981, og verket ble ferdigstilt av Sven Nyhus fra Røros og Reidar Sevåg fra Oslo. 

I tillegg til selve nedskriftene, tok redaksjonen også med notater om overlevering av slåttene, forklaring av slåttenavnene, og såvidt det var mulig, inndeling i variantgrupper. Hver gruppe ble katalogisert etter nummer, og varianter av samme slått fikk tillagt bokstav etter nummeret. Slik vil alle varianter av slåtten "Den Blårandute" finnes under nr. 520 i bind sju, og nedskriftene står i rekkefølge fra A til K.

Se også
Slåtteinndeling i Hardingfeleverket

Eksterne lenker 
Feleverkene
Norsk folkemusikk
Agora (tidsskrift)

Agora – Journal for metafysisk spekulasjon er et filosofisk tidsskrift som utgis av Aschehoug forlag og utkommer med fire nummer pr. år på tilsammen 800-900 sider. Det ble grunnlagt høsten 1983 av filosofistudentene Olav Gundersen, Rune Fritz Nicolaisen, Øyvind Rabbås, Ingebjørg Seip og Arnfinn Åslund.

Agora kom med sitt første nummer i 1983, og ble fram til 1993 utgitt ved Institutt for lingvistikk og filosofi, Universitetet i Oslo. Redaktør for tidsskriftet er (2010) Lars Bugge. Tidsskriftet utgir tverrfaglige temanummer innen fagfelt som filosofi, litteratur, samfunnsvitenskap og humaniora som inneholder både nyskrevne artikler og klassiske tekster om samme tema tidligere trykket i andre publikasjoner. Alle artikler blir underlagt dobbeltanonym fagfellevurdering før publisering. Agora utgis med støtte fra Norges forskningsråd.

Norske vitenskapelige tidsskrifter
Nivå 1-tidsskrifter
Filosofitidsskrifter
Publikasjoner etablert i 1983
Vitenskap i 1983
Konsentrasjon (psykologi)

Se også konsentrasjon (kjemi)
Konsentrasjon av latin cocentrare i betydningen samling, fortetting. Konsentrasjon er  å samle tankene rundt en endelig mengde av tanker og/eller sanseinntrykk, slik at andre tanke/sanse inntrykk blir undertrykket.

En del personer diagnostisert med Aspergers Syndrom har imidlertid også forhøyet konsentrasjonsevne i forhold til normalbefolkningen, og kan ha meget velutviklede evner på spesielle områder. Populærkulturelle eksempler på dette er Lisbeth Salander i Millennium-trilogien til i Stieg Larsson og Raymond Babitt i filmen Rain Man.

Nyere forskning har studert aktiviteten i hjernens både når vi er konsentrert og når vi ikke er fokusert på oppgaver. Når man slutter å gjøre en bestemt oppgave, og egentlig ikke gjør noe spesielt (dvs. ikke konsentrerer seg), øker hjerneaktiviteten i andre områder i hjernen. For eksempel er områder i hjernen som bearbeider tanker og følelser mer aktive når vi ikke konsentrerer oss..

Å slippe tankene fri medfører at vi er bedre i stand til å konsentrere oss etterpå.. Det er alltid aktivitet i hjernen, enten vi slapper av eller konsentrerer oss.  Når vi slapper av aktiverer vi hvilenettverket (Default mode network). En studie i Frontiers in Human Neuroscience viser meditasjonteknikker basert på ledighet stimulerer hvilenettverket bedre enn konsentrasjonsteknikker..

Hva konsentrasjonen blir påvirket av varierer fra person til person, basert på hva en enkelt person opplever som negativt/positivt. For eksempel kan en person få veldig dårlig konsentrasjon hvis noen oppfører seg veldig plagsomt/skremmende hvis en har en formening om at dette er negativt, mens andre kan fint klare å konsentrere seg uansett hvordan de rundt oppfører seg.

Enkelte kan konsentrere seg rundt mye støy når man er vant til det, og ikke lenger ser på dette som noe negativt, mens andre klarer ikke å konsentrere seg rundt veldig små irriterende lyder.

Det er altså ikke noe fasit svar på hva som påvirker konsentrasjonen og ikke, men en kan være enig om at god/ikke god konsentrasjonevnen kun kan defineres som god/dårlig basert på de tilfeller en er utsatt for indre/ytre inntrykk som en opplever som negativt.

Referanser

Eksterne lenker
 Aftenposten.no Slik fungerer hjernen under meditasjon

Psykologi
Mentale prosesser
Gulating lagmannsrett

Gulating lagmannsrett er en av seks lagmannsretter i Norge.  Dens jurisdiksjon omfatter alle kommuner i Rogaland og Vestland fylker, samt Sirdal kommune i Agder, jf. oversikten nederst på siden over de tingretter som hører til Gulating lagdømme. Navnet har domstolen fått fra det gamle Gulatinget som ble holdt i Gulen kommune i Vestland og som dekket det samme område som dagens domstol og mer enn det.

Beliggenhet, organisering og virksomhet
Gulating lagmannsrett har sete i Bergen der den holder til i nytt bygg på Gulatings plass 1, like ved Bergen rådhus.

Den er den nest største av lagmannsrettene både i antall saker og antall dommere (33 per 2022). Domstolen ledes av en førstelagmann, (per 2022 Magni Elsheim) og det er per 2022 fire lagmenn og 28 fast utnevnte lagdommere. Domstolen er delt i to dømmende avdelinger, ledet av hver sin avdelingslagmann (per 2022 Martin Tenold og Rolf Strøm).  Videre har domstolen en juridisk utredningsenhet. I tillegg har lagmannsretten en domstolsadministrasjon kalt «Sekretariat og fellestenester». Gulating lagmannsretts øverste ledelse er førstelagmannen og direktøren. Per 2022 er Kari Tepstad Utvær lagmannsrettens direktør.

Gulating lagmannsrett holder mange rettsmøter i Stavanger, og har faste kontorer og rettslokaler i Stavanger tinghus, der det er ansatt én konsulent og én rettsbetjent. Ellers holdes det rettsmøter andre steder når det er behov for det – særlig gjelder det i saker der det er nødvendig med befaring.

Lagmannsretten behandler alle anker over avgjørelser i de tingretter som hører til lagdømmet – både i straffesaker og sivile saker, se nærmere om saksbehandlingen i artikkelen lagmannsrett. Lagmannsrettens avgjørelser kan – i noe begrenset utstrekning – ankes til Høyesterett.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Gulating lagmannsretts hjemmeside

Domstoler i Norge
Myndigheter i Vestland
Folkevise

Folkevise (av tysk,Volkslied) er et begrep som ble lansert av filosofen og litteraturkritikeren Johann Gottfried Herder i 1770. Etter hans syn var ikke poesi først og fremst knyttet til den klassiske litterære tradisjon, men levde i «øre og hjerte». Begrepet folkevise innebar et paradigmeskifte i synet på Poesi. Begrepet ble også i sin tur opphav til Ord som Folkemusikk, folkekultur, folkediktning og så videre.

Begrepet folkevise har vært brukt på forskjellige måter gjennom tidene:
 Opprinnelig ble folkevise brukt om sanger som gav uttrykk for folkesjelas (Nasjonens) særpreg eller lynne. Dette betydde at også samtidens diktere kunne lage nye folkeviser. I den eldste, trykte norske folkevisebok,Samling af Sange, Folkeviser og Stev i Norske Almuedialekter fra 1840, er begrepet brukt på denne måten, og sanger av Hans Hanson, Hans Allum  og Edvard Storm er tatt med.
 Rundt 1840 var begrepet i ferd med få nytt innhold. Heretter ble ordet brukt om anonyme sanger som var blitt overlevert i muntlig tradisjon. Dermed ble det mulig å dra en grense mellom de anonyme folkevisene og litterære viser med kjent opphav. Etter hvert ble likevel begrepet folkevise i praksis brukt om den visegruppa vi nå kaller ballader eller middelalderballader. I Danmark bruker man begrepet på denne måten ennå.
 Rundt 1970 var det en del forskere som mente at kravet om anonymt opphav skapte en kunstig grense. Om forfatteren eller komponisten er kjent eller ei, spiller liten rolle for den private sangeren. Den store forskjellen går mellom viser som har fått popularitet og blitt muntlig tradert og de sangene som har overlevd på papir. Disse forskerne begynte å bruke begrepet på alle viser som hadde blitt tradert muntlig. Kjennetegnet på muntlig tradisjon at sangene finnes i varianter.
 I sangbøker og fonogrammer er det vanlig å bruke folkevise copyrightteknisk om gamle sanger uten opphavsmann.
 I den siste tiden har forskere også begynt å bruke folkesang om sangaktivitet. I dette tilfelle betyr det sang som  i motsetning til profesjonell sang ikke retter seg mot et publikum, sang som er for syngingens egen skyld. Slik sang kalles også allmennsang.

Eksterne lenker 
 Norsk visearkiv

Folkediktning
Folkeviser
Lyriske sjangre
Visesang
Tysk musikk

en:Lied#History