Bladfotinger

tusenbeinkreps (Anostraca)
 skjoldkreps (Notostraca)
 Diplostraca
 Laevicaudata
 Spinicaudata
 Cyclestherida
 vannlopper eller dafnier (Cladocera)

Bladfotinger (Branchiopoda) er en stor gruppe (ofte fremstilt som egen klasse) av rekeliknende krepsdyr som hovedsakelig lever i ferskvann eller brakkvann - noen få arter lever i saltvann, og utgjør der en viktig bestanddel av dyreplanktonet, for eksempel flere slekter av vannloppene. Kroppslengden er vanligvis 1 – 10 cm. Bladfotingene er delt inn i hovedgruppene «Phyllopoda» og «tusenbeinkreps», og det finnes over 900 beskrevne arter.

Mange bladfotinger lever i midlertidige vann og pytter, hvor eggene kan overleve lange tørkeperioder. De har evnen til å formere seg gjennom parthenogenese, dvs vekst fra ikke-befruktede egg. Eggene kan klekkes i vann og larvene brukes da ofte som mat i akvarium. Bladfotinger spiser ved å enten virvle opp materiale i vannet, eller skrape biologisk materiale av steiner eller havbunn. Noen av artene fanger andre levende organismer, blant annet de muslingrekene som lever i havet.

De vanligste tusenbeinkrepsene (Anostraca) er Artemia, og hele gruppen har langstrakt kropp uten hodepanser og svømmer på ryggen. Arten Lepidocaris rhyniensis er fossil, og ble første gang funnet i lag fra Devon i Skottland. Gruppen av skjoldkreps (Notostraca) er sjeldnere, de har bredt hodepanser, og kan gjøre stor skade på rismarker. Gruppen av vannlopper (Cladocera) har uleddet panser på bryst og hale, men ikke på hodet, og ben bare på bakdelen. De dominerer planktonmengden i ferskvann, er ofte bare 1–3 mm lange og maksimalt 18 mm, og de artene som kan svømme gjør det ved å bevege antennene. Noen få arter lever i saltvann. Den vanligste slekten av Cladocera er Daphnia. Gruppen av muslingreker (Conchostraca) har leddet panser som dekker hele kroppen, og har ben langs hele bryst- og bakkroppen. De lever bare i ferskvann.

Av gruppen er det observert fem arter i ferskvann i Skandinavia av Sarsostraca, og noen mulige arter i Østersjøen av Cladocera. Sistnevnte omfatter en Haplopoda-art av slekten Leptodora, nemlig Leptodora kindti som lever i både Norge, Danmark, Sverige og Finland. En rekke arter av Eucladocera finnes i Skandinavia, men denne undergruppen regnes ikke lengre til bladfotingene.

Morfologi 
Bladfotingene kjennetegnes blant annet ved at bakpartiet (abdomen) er delvis eller helt sammenvokst med brystet (thorax). Antallet ben er varierende, men ofte er de svært tynne og tallrike. Benene kan i visse tilfeller brukes til gassutveksling som en slags primitive gjeller. De viktigste kjennetegn er:
 To par følehorn, et større og et mindre (antennuler).
 Ben på brystet er bladformet (phyllopoder).
 Hodet (cephalon) har 5 segmenter.
 Brystet (thorax) har inntil 32 segmenter.
 Bakpartiet (abdomen) har som regel ikke ben
 Kan ha omsluttende hodepanser

Taksonomi 
Taksonomien til krepsdyrene er komplisert og under regelmessig revisjon ettersom ny innsikt vinnes. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Bladfotingene ble før ca 2013 inndelt i fire grupper: «tusenbeinkreps» (Anostraca), «skjoldkreps» (Notostraca), «vannlopper» (Cladocera), og «muslingreker» (Conchostraca). Den forrige inndelingen fulgte av Martin og Davis, og Catalogue of Life..

Etter en omfattende revisjon er bladfotingene (2016) delt inn i to underklasser: «bladfotinger» (Phyllopoda) med undergruppene «skjoldkreps» (Notostraca) og «muslingreker» (Doplostraca), og videre underklasse tusenbeinkreps (Sarsostraca) med undergruppe Anostraca. Biologene bak WoRMS-databasen har systematisert de to nye underklassene, og dette vises nedenfor for å illustrere deres systematikk.
Siden Conchostraca ikke var monofyletisk er den i den nyeste systematikken (2016) fjernet som gruppe, og undergruppene er stort sett inkludert innenfor  Diplostraca. WoRMS-systematikken er brukt nedenfor for å illustrere både ny og gammel systematikk (utdødde grupper merket med †):

 Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
 Klasse bladfotinger (Branchiopoda)
 Underklasse bladfotinger (Phyllopoda)
 Incertae sedis
 † Slekt Cryptocaris Barrande, 1872
 † Slekt Dithyrocaris
 Orden skjoldkreps (Notostraca, Triopsidae)
 Slekt spisskjoldkreps (Lepidurus) - 10 arter
 Familie Triopsidae Keilhack, 1909 
 Slekt «rumpetrollreker» Triops - 6 arter
 Orden Diplostraca
 Ikke akseptert underorden muslingreker (Conchostraca) - tidligere gruppe
 Ikke akseptert underorden Eucladocera - tidligere underorden
 Underorden Laevicaudata
 Familie Lynceidae - 1 slekt, 1 art
 Slekt Lynceus O.F. Müller, 1776
 Underorden Onychocaudata
 Infraorden Cladoceromorpha
 Infraorden vannlopper (Cladocera)
 Parvorden Anomopoda
 Familie Bosminidae Baird, 1845 - 1 slekt, 4 arter
 Familie Chydoridae  Stebbing, 1902 - 15 slekter, 22 arter
 Slekt Acroperus Baird, 1843 
 Slekt Alona Baird, 1843 
 Slekt Biapertura Smirnov, 1971 
 Slekt Chydorus Leach, 1843 
 Slekt Disparalona Fryer, 1968 
 Slekt Eurycercus Baird, 1843 
 Slekt Graptoleberis G.O. Sars, 1862 
 Slekt Leydigia Kurz, 1875 
 Slekt Monospilus G.O. Sars, 1861 
 Slekt Paralona Sramek-Husek, Straskraba & Brtek, 1962 
 Slekt Parvalona Van Damme, Kotov & Dumont, 2005 
 Slekt Peracantha Baird, 1843 
 Slekt Picripleuroxus Frey, 1993 
 Slekt Pleuroxus Baird, 1843 
 Slekt Pseudochydorus Fryer, 1968 
 Familie Daphniidae  Straus, 1820
 Slekt dafnier (Daphnia) O.F. Müller, 1785
 Slekt Scapholeberis Schoedler, 1858
 Slekt Simocephalus Schoedler, 1858
 Familie Eurycercidae  (usikker)
 Slekt Camptocercus Baird, 1843 (usikker)
 Familie Ilyocryptidae  Smirnov, 1971
 Slekt Ilyocryptus G.O. Sars, 1861
 Familie Macrothricidae  Norman & Brady, 1867 - 2 slekter, 3 arter
 Slekt Macrothrix Baird, 1843
 Slekt Neothrix Gurney, 1927
 Familie Moinidae  Goulden, 1968
 Slekt Moina Baird, 1850
 Parvorden Ctenopoda
 Familie Holopediidae  G.O. Sars, 1865
 Slekt Holopedium Zaddach, 1855
 Familie Pseudopenilidae  Korovchinsky & Sergeeva, 2008
 Slekt Pseudopenilia Sergeeva, 2004
 Familie Sididae  Baird, 1850
 Slekt Diaphanosoma Fischer, 1854
 Slekt Latona Straus, 1820
 Slekt Penilia Dana, 1852
 Slekt Sida Straus, 1820
 Parvorden Gymnomera
 Seksjon Haplopoda
 Familie Leptodoridae Lilljeborg, 1861
 Slekt Leptodora Lilljeborg, 1861
 Seksjon Onychopoda
 Familie Cercopagididae  Mordukhai-Boltovskoi, 1968
 Slekt Bythotrephes Leydig, 1860
 Slekt Cercopagis G.O. Sars, 1897
 Familie Podonidae  Mordukhai-Boltovskoi, 1968 - 8 slekter, 17-25 arter
 Familie Polyphemidae  Baird, 1845
 Slekt Polyphemus (O.F. Müller, 1785)
 Infraorden Cyclestherida
 Familie Cyclestheriidae  Sars G.O., 1899 - ferskvann, ukjent antall arter
 Slekt Cyclestheria (usikker)
 Slekt Paracyclestheria (usikker)
 Infraorden Spinicaudata - ferskvann
 Familie Cyzicidae  Stebbing, 1910
 Slekt Cyzicus Audouin, 1837
 Underklasse tusenbeinkreps Sarsostraca
 Orden tusenbeinkreps (Anostraca)
 Familie Artemiidae – 1 slekt, 9 arter

Taksonomi før 2013
Nedenfor gjengis eldre taksonomi fra før 2013, med angivelse for enkelte grupper hvordan de ble behandlet etter den nye systematiseringen.
 Rekke: Krepsdyr (Crustacea) - 67.000 arter Brünnich, 1772
 Klasse bladfotinger (Branchiopoda)
 Orden skjoldkreps (Notostraca) - beholdt som orden
 Slekt spisskjoldkreps (Lepidurus) - 10 arter
 Familie Triopsidae Keilhack, 1909 
 Slekt «rumpetrollreker» Triops - 6 arter
 Orden tusenbeinkreps (Anostraca) - beholdt som orden, innenfor underklasse Sarsoctraca
 Familie Artemiidae – 1 slekt, 9 arter - beholdt
 Familie Branchinectidae – 1 slekt, 45 arter - usikker
 Familie Branchipodidae – 5 slekter, 35 arter - usikker
 Familie Chirocephalidae – 9 slekter, 81 arter - usikker
 Familie Parartemiidae – 1 slekt, 13 arter - usikker
 Familie Streptocephalidae – 1 slekt, 56 arter - usikker
 Familie Tanymastigidae – 2 slekter, 8 arter - usikker
 Familie Thamnocephalidae – 6 slekter, 62 arter - usikker
 Parafyletisk gruppe muslingreker (Conchostraca) - 5 familier - opphevet, overført til orden Diplostraca
 Orden Cyclestherida Sars, 1899 - flyttet til infraorden Cladoceromorpha
 Familie Cyclestheriidae Sars, 1899 
 Slekt Cyclestheria
 Slekt Paracyclestheria - opphevet
 Orden Laevicaudata Linder, 1945 - beholdt som underorden innenfor orden Diplostraca
 Familie Lynceidae Baird, 1845  - beholdt
 Slekt Lynceiopsis - opphevet
 Slekt Lynceus - beholdt
 Slekt Paralimnetis - opphevet
 Orden Spinicaudata Linder, 1945
 Familie Cyzicidae Stebbing, 1910 - 4 slekter 
 † Familie Eosestheriidae Zhang & Chen, 1976 - 2 slekter 
 † Familie Euestheridae Defretin, 1965 - 1 slekt 
 Familie Leptestheriidae Daday, 1923 - 5 slekter 
 Familie Limnadiidae Baird, 1849 - 6 slekter 
 † Familie Palaeolimnadiidae Tasch, 1956 - usikker, 1 slekt 
 Orden vannlopper (Cladocera) Tasch, 1956 - 80 slekter, 400 arter - beholdt som infraorden under orden Diplostraca
 Underorden Anomopoda Stebbing, 1902
 Familie Bosminidae Baird, 1845
 Familie Chydoridae Stebbing, 1902
 Familie Daphniidae Straus, 1820
 Slekt Ceriodaphnia Dana, 1853
 Slekt dafnier (Daphnia) - ferskvann O. F. Müller, 1785
 Underfamilie Moinidae
 Slekt Moina - 18 arter Familie Gondwanotrichidae Van Damme et al., 2007
 Slekt Gondwanothrix - 1 art <small>Van Damme, Shiel & Dumont, 2007 </small>
 Macrotrichidae Norman & Brady, 1867
 Underorden Ctenopoda Sars, 1865
 Familie Holopediidae Sars, 1865
 Familie Pseudopenilidae Korovchinsky & Sergeeva, 2008
 Slekt Pseudopenilia - 1 art Sergeeva, 2004
 Familie Sididae Baird, 1850
 Underorden Onychopoda Sars, 1865
 Familie Cercopagididae Mordukhai-Boltovskoi, 1968
 Slekt Bythotrephes
 Slekt Cercopagis
 Familie Podonidae Mordukhai-Boltovskoi, 1968
 Familie Polyphemidae Baird, 1845
 Slekt Polyphemus - 2 arter O. F. Müller, 1785
 Underorden Haplopoda Sars, 1865
 Familie Leptodoridae Lilljeborg, 1900
 ''Slekt Leptodora Lilljeborg, 1861

Referanser

Eksterne lenker 
 
http://www.dinopets.no - FAQ info om bladfotkreps også kalt Triops.

Krepsdyr
Dyr formelt beskrevet av Pierre André Latreille
Krepsdyr formelt beskrevet i 1817