alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
MuggleNet

MuggleNet er en Harry Potter-fanside på Internett. Den ble grunnlagt av Emerson Spartz fra Laporte, USA i 1999, da han var 12 år gammel. MuggleNet får nå over 6 millioner treff i måneden fra brukere i over 150 land.

Sidens innhold er omfattende nyheter, redaksjonelle artikler, oversikter over filmene og bøkene om Harry Potter, en encyklopedi over verdenen som presenteres i bøkene, et chatterom, diskusjonsfora og media slik som skjermdumper, forfilmer til de kommende filmene og bokframsider. Det er også en side der fans kan skrive sine egne historier, såkalt fanfiction, en ukentlig konkurranse og andre, sjeldnere konkurranser og avstemninger.

MuggleNet drar fordel av et godt forhold med forfatteren av Harry Potter-bøkene og produsentene av filmene. J.K. Rowling, forfatteren av bøkene, har lovprist MuggleNet på sin egen hjemmeside, og gitt den sin «Fan Site Award». Rowling inviterte Spartz (sammen med Melissa Anelli, redaktøren på The Leaky Cauldron) til sitt hjem i Edinburgh i Skottland for et eksklusivt intervju like etter at hennes sjette roman, Harry Potter og Halvblodsprinsen, ble sluppet. Intervjuet kan du lese her

Rowling forteller på sin nettside at hun av og til besøker MuggleNet, og av og til leser hun kommentarene besøkende har lagt igjen, men hun kommenterer aldri selv. Imidlertid har Rowling sagt at hun besøkte siden chatterom og at hun ble irettesatt da hun ble med i en konversasjon om Harry Potter-teorier.

Warner Brothers, produsentene av Harry Potter-filmene, inviterte Spartz og Anelli til settet til Harry Potter og Ildbegeret i desember 2004, men forbød de å rapportere hva de hadde sett der før filmen lanseres. Rapporten de to skrev har ikke blitt lansert i oktober 2005, men den er forventet å bli lansert før filmens lansering i november. Warnes Brothers sender også MuggleNet bilder som de har tatt fra de kommende filmene før de blir lansert, samt at de gir MuggleNet en spesiell førvisning av det nye designet på Harry Potters offisielle nettside.

MuggleNet produserer også en podcast de kaller «MuggleCast». Det første showet ble lansert like før klokken 1 om natten i Storbritannia den 9. august 2005. Showet inneholdt diskusjoner rundt bøkene og filmene, og en «voicemail»-seksjon der lyttere kan sende inn spørsmål og spørre et panel. Etter to dager online nådde MuggleCast 6.-plass på den amerikanske iTunes-listen over de mest populære podcastingene, og 14. august nådde den topplassering. Programmene er tilgjengelige på nettsiden.

Kilder

Eksterne lenker	 
 MuggleNet	 
 MuggleCast	
 CoSForums , Diskusjonsforum på MuggleNet
 «Indiana teenager's Mugglenet.com earns an audience with J.K. Rowling as book debuts» – Chicago Tribune, 11 juli 2005.
 Hva Rowling syntes om å bli intervjuet av Emerson.	

Nettsteder
Harry Potter
Etableringer i 1999
Tredreier

En tredreier er en håndverker som dreier gjenstander i tre, hovedsakelig ved hjelp av dreiebenk.  Hulemaleri fra Egypt dokumenterer at faget har aner minst 4000 år tilbake i tiden.

I Norge ble faget i stor grad et bygdehåndverk, drevet i kombinasjon med jordbruk. Produksjonen foregikk oftest på vinterstid.

Eksempler på gjenstander en tredreier kan framstille er boller, fat, tallerkener, kopper og kar og møbel- og bygningsdetaljer.

På slutten av 1800-tallet var det mange tredreierverksteder, men nye moter, materialer og økt automatisering tok bort mye av næringsgrunnlaget for disse.  Tredreierlaug fantes også i de største byene.  I dag er faget mest praktisert som hobby.

Kunstdreieren var en spesialist innen dreierfaget. Han laget hovedsakelig pyntegjenstander, av tre og andre typer materiale.

Det fantes mange spesialiteter innen tredreiing, eksempler på dette er blokkmaker (heis- og strammeanordninger), navdreier (kjerrehjul), rokkedreier for å nevne noen.

Utdanning
Faget ble lagt under lov om fagopplæring 1. juli 1958 som dreierfaget (tredreier).  Utdannelsen for yrket i Norge i dag er ett år i skole og tre år i lære i bedrift. Utdannelsen er innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk.

Tredreierfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Referanser

Eksterne lenker

 Design og håndverk – Tredreier
 Opplysningskontoret for små og verneverdige fag
 Læreplan for faget

Håndverksyrker
Odd Eriksen

Odd Eriksen (født 11. mars 1955 i Sandnessjøen) er en norsk politiker (Ap). Han var næringsminister i Jens Stoltenbergs andre regjering fra 17. oktober 2005 til 29. september 2006 og fylkesrådsleder i Nordland fra 6. desember 2006 til 7. oktober 2013.

Eriksen vokste opp på Dønna. Han startet sin arbeidskarriere i 1974 som operatør i elektrolysen ved Elkem Aluminium i Mosjøen. I årene 1986–1990 var han fagforeningsleder i Mosjøen kjemiske arbeiderforening, som er den lokale foreningen i NKIF, der han blant annet ledet streiken under lockouten i 1986.

Han var 1. vararepresentant til Stortinget fra Nordland 1989–1993 og fast innvalgt representant 1993–2001. På Stortinget var han nestleder i Stortingets forsvarskomité 1993–1997, medlem av Stortingets kommunalkomité 1997–2001 og 1. visepresident 1996–1997. Eriksen ble landskjent da han var med på å overmanne kapreren på et fly fra Kato Air i 2004, og avverget dermed at flyet styrtet i nærheten av Bodø. For dette mottok han prisen Polaris Award fra organisasjonen International Federation of Air Line Pilots' Associations (IFALPA). Han ble også, sammen med flykaptein Stein Magne Lian, kåret til Årets navn i Dagbladet for 2004.

Han var leder for Nordland Arbeiderparti 2001–2006 og fylkesråd for næring og samferdsel i Nordland 2003–2005. Han  var næringsminister 2005-2006 og fylkesrådsleder i  Nordland 2006-2013.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Statsråder i Regjeringen Stoltenberg II
Norske næringsministre
Ap-statsråder
Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter for Nordland
Stortingsrepresentanter 1989–1993
Stortingsrepresentanter 1993–1997
Stortingsrepresentanter 1997–2001
Fylkesråder i Nordland
Norske fagforeningspersoner
Personer fra Dønna kommune
The Leaky Cauldron

The Leaky Cauldron er en Harry Potter-fanside. Den inneholder nyheter, fora og en podcast de kaller «PotterCast». Den nåværende redaktøren for siden er Melissa Anelli, en journalist for Staten Island Advance.

J.K. Rowling, forfatteren av Harry Potter-bøkene, har priset The Leaky Cauldron på sin hjemmeside, og gitt den sin «Fan Site Award». Etter lanseringen av Harry Potter og Halvblodsprinsen inviterte Rowling Anelli (sammen med Emerson Spartz, redaktøren på MuggleNet) til sitt hjem i Edinburgh i Skottland for at de skulle få intervjue henne. Nettsiden mottar også informasjon fra andre viktige kilder i Harry Potter-verdenen, slik som Arthur A. Levine Books, Bloomsbury og Warner Bros.

I tillegg til nyheter og diskusjonsfora, inneholder The Leaky Cauldron intervjuer, omtaler og annen informasjon og underholdning. Nettsiden er medlem av «Flumnettverket», et nettverk som består av en del sider som omhandler Harry Potter.

En av nettsidens mest karakteristiske trekk innen Harry Potter-sider er veldedighetsarbeidet den driver med. Den stifter regelmessig nye fond for å øke verdens lese- og skriveferdigheter, et prosjekt som ble startet i 2002. The Leaky Cauldron holder en veldedighetsinnsamling et par ganger i året, og har samlet inn mer enn $30 000 til dags dato.

Kilder

 «Being Wild About Harry, Online» - Cincinnati Post, 20 jul 2005
 «Harry Potter Fans Mourn Character's Death» – USA Today, 18 juli 2005
 «Feeding Her Fan Base» – Newsday, 12 juli 2005
 Rowlings «Fan Site Award»
 Hva Rowling sa om å bli intervjuet av Melissa og Emerson

Eksterne lenker
 The Leaky Cauldron
 Leaky Lounge Leakys diskusjonsforum
 Flumnettverket
 «The Harry Potter Lexicon»
 Quick Quotes
 The Hogwarts Galleries
 The Cauldron Shop
 PotterCast
 Potterfester

Harry Potter
Nettsteder
Ortose- og protesemaker

En ortose- og protesemaker er en håndverker som lager ortopediske hjelpemidler og proteser.  Hippokrates (460 f.Kr. – 377 f.Kr.) regnes som grunnleggeren av faget.  I egyptiske kongegraver fra denne tiden er det funnet ortoser og proteser.  På grunn av de mange skadede etter første verdenskrig ble faget satt i større system.

I Norge er utdanningen i faget ett år i skole og tre år i lære i bedrift.

Eksterne lenker
 Opplæringskontoret for små og verneverdige fag
 Norsk Ortopediteknisk Forening
Håndverksyrker
Treskjærer

En treskjærer er en håndverker som skaper ornamenter, bilder, figurer, relieffer og skulpturer i tre. På 1600- og 1700-tallet ble treskjærere med borgerskap i byene kalt bilthuggere.

Utdanning
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og trearbeid.

Treskjærerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Kjente treskjærere og bilthuggere
 Döderhultarn  (1868–1925)
 Magnus Berg (1666-1739)
 John Hansen Budalsplads (1798–1868)
 Henning Engelsen (1918–2005)
 Jakob Klukstad (ca. 1707-1773)
 Ole Moene (1839–1908)
 Christopher Ridder (?-1695)
 Sylfest Skrinde (ca. 1732 - ca. 1785)
 Rolf Taraldset
 Gustav Vigeland (1869–1943)
 Iver Gundersen Øvstrud (1711–1775)
Lars Kinsarvik (1846-1925)

Referanser

Eksterne lenker
 Opplysningskontoret for små og verneverdige fag
 Design og håndverk – Treskjærer

Kunstteknikker
Håndverksyrker
Mesterfag
Bunadstilvirker

En bunadstilvirker er en håndverker som lager og reparerer bunader.  Faget er ganske nytt i Norge, selv om bunader har blitt tilvirket lenge.  Utdanningen består av to år på skole og to år i lære i bedrift.

I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og tekstil.

Eksterne lenker
 Design og håndverk – Bunadstilvirker
 Yrkesveiledning bunadstilvirker
 Opplysningskontoret for små og verneverdige fag
 Bunad- og folkedraktrådet
 YoU – Yrke og Utdanning

Håndverksyrker
Tekstilfag
Folkekunst
Strikker

En strikkehåndverker, eller strikker er en håndverker som tilvirker strikkede plagg.  På 1600-tallet ble faget en næring, spesielt for jenter fra fattige kår.  På 1800-tallet var strikkede trøyer en del av folkedrakten mange steder i landet.

Strikkefaget ble et fag under lov om fagopplæring i arbeidslivet i september 1997.

Utdanning
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet Design og håndverk. Du må gå to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 Design og håndverk og andre skoleåret er Vg2 Design og tekstil.

Strikkehåndverkerfaget er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Referanser

Eksterne lenker
 Design og håndverk – Strikkehåndverker
 Yrkesveiledning strikkehåndverker
 Landsforbundet for strikkere
 Opplæringskontoret for små og verneverdige fag

Håndverksyrker
Strikking
PageRank

PageRank er en algoritme søkemotoren Google bruker for å sortere nettsider.  Den ble utviklet av Googles grunnleggere Larry Page og Sergey Brin mens de studerte ved Stanford University i 1998.  Google selv beskriver det slik:

PageRank bruker verdensvevens unike demokratiske natur ved å bruke den enorme lenkestrukturen som en indikator til en enkelt nettsides verdi.  Google tolker en lenke fra side A til side B som en stemme, fra side A, for side B.  Google ser dog på mer enn bare mengden stemmer, eller lenker siden mottar: den analyserer også siden som avga stemmen.  Stemmer gitt av sider som selv anses som «viktige» vektes mer og hjelper til å gjøre andre sider «viktige».

Dataverktøyet Google Toolbar kan vise en sides PageRank som et tall fra 1 til 10.  Hvordan den underliggende algoritmen regner ut tallet er ikke offentlig kjent.  PageRank er patentert, og patenteieren er Stanford University.

Eksterne lenker
 Our Search: Google Technology hos Google (engelsk)
 The Anatomy of a Large-Scale Hypertextual Web Search Engine by Sergey Brin & Lawrence Page – 1998
 The PageRank Citation Ranking: Bringing Order to the Web Lawrence Page, Sergey Brin, Rajeev Motwani, & Terry Winograd - 1999 (PDF)
 Page Rank Uncovered  av Chris Ridings & Mike Shishigin (PDF)
 Google Pagerank Check

Google
Bobsleigh under Vinter-OL 1956

Under Vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo ble det arrangert to øvelser i bobsleigh.

Medaljer

Toerbob

Firerbob

Eksterne lenker
 Resultater  på sports-reference.com
Austevollsbruene

Austevollsbruene eller Austevollsbrua er navnet på bruprosjektet som binder sammen øyene Huftarøy og Hundvåkøy i Austevoll kommune. Bruprosjektet på fylkesvei 546 består av to «fritt frembygg»-bruer og to steinfyllinger. Storholmenbrua er 439 meter lang, mens Hundvåkøybrua er 460 meter lang.

De samlede kostnadene for Austevollsbruene er 316 millioner kroner. Regner man med kapitalkostnader knyttet til forskuddering er de samlede kostnadene 430 millioner kroner. 190 millioner blir dekket av bompenger, mens resten vil bli finansiert ved kombinasjon av ordinære statlige bevilgninger, lokale tilskudd og midler gjennom ordningen med alternativ bruk av ferjetilskudd. 

De to bruene ble opprinnelig planlagt som hengebruer, men dette ble endret underveis i planprosessen.

Austevollsbruene ble påbegynt høsten 2005, og åpnet 17. november 2007. Den erstattet fergestrekningen Hufthamar–Austevollshella

Eksterne lenker 
 Pressemelding fra Samferdselsdepartementet 26.11.04
 Statens vegvesen: Rv. 546 Huftarøy – Hundvåkøy i Austevoll kommune
 Bergens Tidende: Austevollsbrua er åpnet (18. november 2007)
 Våre Veger: Austevoll – snart et samlet øyrike (06/2007, s. 38)
 Byggaktuelt: Bind Austevoll saman (21. november 2005)

Fritt frambygg-broer
Fylkesvei 546
Veibroer i Vestland
Veier i Austevoll
2007 i Norge
Broer åpnet i 2007
Bødalsseter

Bødalsseter er ei setergrend i Bødalen i Stryn kommune i Vestland fylke. I setergrenda ligger også en ubetjent turisthytte. Bødalseter ligger ganske nær Jostedalsbreen, og det er flere brearmer i nærheten, som Bødalsbreen, Skålebreen og Tindefjellbreen. 

Bødalseter var seterområde for gården Bødal som ligger ved Lovatnet. Det går i dag en enkel kjørevei fra Bødal nesten fram til Bødalseter. 

De enkelte bruk på gården Bødal hadde hvert sitt sel og fjøs på Bødalseter. Selene og fjøsene lå i hver sin rekke. De gamle seterhusene er i dag forfalt, eller de brukes som fritidsboliger. 

Kulturlandskapet omkring setergrenda er i dag svært endret siden den gang det ble drevet melkeseterbruk. Det gamle beitelandskapet gror i dag mer og mer til med skog. 

Turisthytter i Vestland
Setergrender i Vestland
Stryns geografi
Samferdsel i Stryn
PowerTech

PowerTech Information Systems AS er en norsk, Oslo-basert internettleverandør. Selskapet ble grunnlagt i 1993 av Øystein Homelien, Lars Nøring, Harald Paulsen og Henrik Dramstad.

Selskapet leverer internettjenester (deriblant tilgang) til privatpersoner og bedrifter i Stor-Oslo.

Selskapet ble solgt til Broadnet i februar 2016.

Referanser

Eksterne lenker
 

Selskaper etablert i 1993
Norske teleselskaper
Loen

Loen er ei bygd ved Lobukta innerst i Nordfjord, i Stryn kommune i Vestland fylke. Største arbeidsplasser er Nordfjord Kjøtt, etablert i 1961 og Hotel Alexandra, etablert 1884. I 1905 og 1936 raste deler av Ramnefjellet i Lovatnet sørøst for Loen og skapte en flodbølge som tok livet av i alt 135 personer. Det er kort vei til brearmene Kjenndalsbreen og Briksdalsbreen.

Næringsvirksomhet 
Nordfjord Kjøtt, som flyttet fra Olden i 1978, er den største arbeidsplassen i Loen. Deretter kommer Hotel Alexandra, etablert 1884. Aktivitetsselskapet Loen Active åpnet klatrestien Via Ferrata Loen i 2011. Taubanen Loen Skylift til fjellet Hoven (1011 m.o.h.) åpnet i 2017. Landbruk er en stor del av næringsvirksomheten i Loen.

Bilder

Referanser

Se også 
 Rasulykken i Loen i 1905
 Rasulykken i Loen i 1936

Eksterne lenker 
 

Bosetninger i Stryn
Bygder i Vestland
Brekstad

Brekstad er en by i Ørland kommune i Trøndelag. Brekstad tok bynavn 8. oktober 2005. Byen har navn etter futegården med samme navn, et gårdsbruk som fremdeles eksisterer; nå i privat eie. Førsteleddet brek- viser til bakke. Bakken det er snakk om går fra havna og 200 m opp til gården. Tettstedet Brekstad har  innbyggere per 1. januar .

Brekstad Barneskole er barneskole for Brekstad og noen omkringliggende bygder. Ørland ungdomsskole på Brekstad dekker skolekretsene Brekstad barneskole og Opphaug skole.

Ørland kirke ligger på Brekstad.

Brekstad er sete for Brekstad vegstasjon, NAV Fosen arbeid og et bredt utvalg offentlige og private tilbud. De største arbeidsplassene er Ørland flystasjon, Mascot Høie sengetøyfabrikk og Coop Fosen. Ørland kultursenter åpnet i 2009. Meieriet ble nedlagt i 2011. Trøndelag tingrett har rettssted på Brekstad (tidliger Fosen tingrett).

Brekstad har postadresse 7130 Brekstad. Brækstad poståpneri ble opprettet i 1883.

Brekstad har hurtigbåtforbindelse med Kystekspressen til Trondheim, Hitra, Frøya og Kristiansund. Fergesambandet Brekstad–Valset til/fra Valset i Agdenes er en del av fylkesvei 710, som går gjennom Brekstad sentrum.

Referanser

Byer i Trøndelag
Tettsteder i Trøndelag
Fergesteder i Trøndelag
Bosetninger i Ørland
Unneberg skole

Unneberg skole er en barneskole i Sandefjord. I 2008 hadde skolen cirka 140 elever, fordelt på sju årstrinn.

Historikk
Unneberg skole ble bygget i 1966, og overtok etter From skole som hadde blitt for liten. 
Etter en avstemning bestemte et flertall at skolen skulle hete From skole, men politikervedtak gjorde at den fikk navnet Unneberg skole.

Unneberg skole har blitt bygget ut en gang etter L97, da kom avdelingen for første klasse og skolefritidsordning. Skolen fikk også et nytt bibliotek som benyttes til skolens fellessamlinger i tillegg til vanlig bibliotek. Unneberg skole var den første skolen i Sandefjord som fikk ballbinge.

Den siste utbyggingen ble ferdigstilt høsten 2008, da skolen fikk nytt ventilasjonsanlegg som krevde et helt nytt tilbygg for aggregatet.

Referanser

Eksterne lenker
 Skolens hjemmeside.

Barneskoler i Vestfold og Telemark
Skoler i Sandefjord
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1966
Vaudeville

Vaudeville er musikalsk variert teater, lystspill eller syngespill. Underholdningsformen er også beslektet og blir ofte forvekslet med varieté, farse og revy. Den kom opprinnelig fra Frankrike på 1700-tallet og betegnet da et avsluttende sangnummer i et skuespill.

Opprinnelsen til ordet «vaudeville» er uviss, men har vært forklart med de franske ordene voix de ville (= «byens stemme»). En annen mulig etymologi er stedsnavnet Vau de Vire, en dal i Normandie, som fra middelalderen var kjent for sine satiriske sanger om aktuelle emner.

Den store vaudeville-dikteren i Danmark var Johan Ludvig Heiberg (1791–1860). Hans vaudeviller ble jevnlig framført på Det Kongelige Teater og gjerne med Johanne Luise Heiberg i sentrale roller. Også i Norge ble det skrevet og fremført vaudeville, blant annet av Henrik Wergeland (1808–1845), som for øvrig kunne være kritisk mot de heibergske vaudeviller. Diktet «Paa en Kirkegaard» i hans lyriske debut, Digte. Første Ring (1829, åpner slik:
«Min Harpes Sprog / bliver kun en Monolog:
Ingen skatter, Ingen fatter / det for Vaudeville-latter.»

Vaudeville kunne være ganske dristig. De fem søstrene Lona, Sophia, Inger, Olga og Gertrude Barrison var alle født i København, men utvandret med sin mor til USA i 1886. De gjorde særlig suksess med et nummer der de spurte publikum «Do you want to see my pussy?», og når publikum svarte ja, løftet søstrene skjørtene og avslørte at alle hadde en kattunge gjemt i undertøyet. Også andre dyr gjorde suksess i vaudeville, som Houdinis elefant Jennie og hennes forsvinningsnummer.

Etter 1920 ble interessen for vaudeviller etter hvert erstattet av kino, radio og fjernsyn. En lang rekke senere filmstjerner - som Mae West og Al Jolson - ble hentet fra vaudeville-scenen. Vaudeville i USA på 1800- og tidlig 1900-tall inneholdt gjerne minstrel show, komiske musikkinnslag og annen underholdning der hvite eller svarte artister opptrådte med overdreven blackface-sminke, det vil si utkledd som karikerte «negre».

Referanser

Se også 
 Kabaret
 Varieté
 Farse
 Revy
 Burlesk
 Sideshow
 Nattklubb

Eksterne lenker 
 

Dramatikk
Teater

en:Comédie en vaudeville
Ivar Rødningen

Ivar Rødningen (født 29. juli 1957) er en norsk illustratør, modellør og animasjonsfilmskaper. Han har utdannelse fra Westerdals Reklameskole, men er selvlært som modellmaker. 

I perioden 1982 til 1994 modellerte Ivar Rødningen en mengde figurer til bruk i norsk reklame- og forlagsbransje. Fotografier av figurene ble illustrasjoner på bokomslag, i blader, logoer og reine reklamekampanjer, blant annet en plakat til OL på Lillehammer i 1994. Siden har han arbeidet mest med animasjonsfilm, reklamefilm og filmer for næringslivet. Han har blant annet laget spesialeffektene til Vibeke Idsøes Jakten på nyresteinen, regissert og animert kortfilmen Pølse fra 1999 og hatt scenografien på animasjonfilmen Slipp Jimmy fri.

Rødningens enestående modelleringskunst har gitt ham en stor mengde priser, bl.a. mottok han i 1983 gull i designkonkurransen Form, forløperen til Gullblyanten, og seinere flere priser i den amerikanske konkurransen Dimensional Illustrators Awards.

Eksterne lenker 
 Om fotoutstilling av Ivar Rødningens modellfigurer (hovedkilde for denne artikkelen)
 Ivar Rødningens hjemmeside
 

Norske filmregissører
Norske illustratører
Norske animatører
Fødsler i 1957