alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Sandefjord folkehøyskole

Sandefjord folkehøyskole (tidl. Skiringssal) er en frilynt folkehøgskole i Sandefjord i Vestfold. Skolen tar hvert år imot elever fra hele Norge og eies av Vestfold fylkeskommune.

Dagens skole folkehøyskole har internatplass til 99 elever. Aldersgrensen for opptak er 18 år, og gjennomsnittsalderen på elevene er ca. 19,5 år. Skolen ble bygd om i 2010/11 med nye avdelinger for musikk, film, teater og kunst/design. 
Skolen tilbyr syv linjefag, 30 valgfag og 40 lørdagsseminarer.

Historie
Sandefjord folkehøyskole åpnet i 1876 som Vestfold amtsskole. I 1903 flyttet skolen til gården Nordby i Sandefjord. Skolen er oppkalt etter Skiringssal, en markeds- og kultplass i norrøn tid som lå ved Kaupang fem km nordøst for dagens Larvik sentrum.

Skolen åpnet sitt første folkehøyskolekurs allerede i 1876, da under navnet Vestfold amtsskole. Den er dermed en av de aller eldste folkehøyskolene i landet. I 1903 fikk skolen nye lokaler på gården Nordby i Sandefjord og ble samtidig gitt det historiske navnet Skiringssal.
Skiringssal var en markedsplass og kultsted i det gamle Vestfold, ved Larvik.  Kaupang gård i Larvik kommune, Vestfold, 6 km nordøst for Larvik sentrum. Her lå i tidlig vikingtid en markedsplass og et kultsted (Skiringssal), som i Alfred den stores oversettelse av Orosius' verdenshistorie kalles en by. Undersøkelser av boplassområdet 2000–02 har bekreftet at Kaupang har vært en karakteristisk vikingtidsby, der bosetningen har vært inndelt i parseller. Kaupangs glanstid må ha vært 800-tallet og første halvdel av 900-tallet.

Utgravninger og funn. På Kaupang og nabogårdene Lamøya og Bjønnes finnes et par hundre gravhauger, som ble delvis undersøkt i 1860-årene og i begynnelsen av 1900-tallet, men først et par tilfeldige funn i 1948 førte til en grundigere undersøkelse av hele området. I 1950-årene ble først et stort antall graver avdekket – de fleste ubrente båtgraver med rikt utstyr som vitner om livlige forbindelser med Vest-Europa – og i 1958 ble den systematiske utgravning av selve markedsplassen påbegynt. Utgravningene har avdekket restene av brønner, bryggeri, bolighus og hus av verkstedkarakter. Det er dessuten funnet sølvmynter fra sent 700- og 800-tall og ca. 2000 skår av keramikk som har vært importert fra Rhinområdet, Friesland og fra slavisk område, men ikke fra engelsk område. Det er dessuten funnet glass og spor av at det har vært drevet metallarbeid på stedet, både med jern og edlere metaller

Linjefag
Linjefag ved Sandefjord Folkehøyskole er:
Filmproduksjon
Animasjon og Illustrasjon
Arkitektur & interiør
Fashion design og redesign
Musikkproduksjon & låtskriving
Skuespiller
Tegning, maling & kunstreise

Se også 
 Amtsskole
 Videregående opplæring
 Fylkeskommune

Litteratur

Referanser

Eksterne lenker
 
  Sandefjord folkehøyskole presentert på Facebook

Folkehøgskoler i Vestfold og Telemark
Skoler i Sandefjord
Skogn folkehøgskole

Skogn folkehøgskole er en frilynt folkehøgskole i Skogn i Levanger kommune. Skolen har kapasitet på 115 elever.

Skolen ble etablert på Skogn i 1914 som en videreføring av en flyttbar folkehøgskole som Anton Fjær startet i 1898 og som hadde tilhold i ulike bygder i Nord-Trøndelag (Ogndal, Stod, Stjørdal, Frol, Hegra) før den i 1914 ble stedfast.

Linjefag  
Skoleåret 2019/2020:
Fiske og friluftsliv i Florida og Skottland
Foto din stil - Paris og USA
Håndball Brasil
Jakt og fiske Norge og USA
Kickboxing og fitness Thailand
Livslinja Thailand - kropp, helse, livsstil
Makerspace Natur California
Sykkelopplevelser i Europa og Amerika
USA film og friluftsliv

Referanser

Eksterne lenker 
 Skogn folkehøgskole
Skogn fhs på folkehogskole.no

Folkehøgskoler i Trøndelag
Utdanning i Levanger
Sogndal Folkehøgskule

Sogndal Folkehøgskule er en frilynt folkehøgskole i Sogndal i Vestland, etablert i 1871. Skolen tar årlig imot vel 100 elever og eies av Stiftinga Sogndal folkehøgskule.

Linjefag ved denne skolen er:
Fotoreise
Friluftsliv Noreg
Friluftsliv 
Idrett 
Ski og Klatring
Ski og sykkel

Historie 
Presten Jakob Liv Rosted Sverdrup etablerte Sogndal Folkehøgskole i 1871. Skolen fikk tilskudd fra fylket og ble samtidig tatt opp som amtsskole for Sogn som første amtsskole i Sogn og Fjordane.

Eksterne lenker
 Sogndal Folkehøgskule

Folkehøgskoler i Vestland
Utdanning i Sogndal
Byggverk i Sogndal
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1871
Solborg Folkehøgskole

Solborg Folkehøgskole er en kristen folkehøgskole i Stavanger i Rogaland. Skolen tar årlig imot rundt 160 elever og eies av Normisjon. Skolen ble grunnlagt i 1913, og flyttet i 1919 til sine nye lokaler på Tjensvoll i Hillevåg bydel. Skolen er en av landets største folkehøgskoler, og tilbyr skoleåret 2018-2019 12 linjer.

Skolen ligger vakkert til i nærheten av Mosvannet. Det er ca. tre kilometer til Stavanger sentrum.

Linjefagene på Solborg
Adventure Action-Sport
Life Changing Fitness
Global Village - Foto
Global Village - Connection
GloBall
Bilde, Form & Kunst
Klær, mote og design
Filmproduksjon
Multisport Afrika
Rampelys Scene
Musikkproduksjon
StreamTeam

Eksterne lenker
 Solborg Folkehøgskole

Folkehøgskoler i Rogaland
Skoler tilknyttet Normisjon
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1913
Skoler i Stavanger
Sunnfjord Folkehøgskule

Sunnfjord Folkehøgskule er en kristen folkehøgskole i Førde i Vestland. Skolen eies av Normisjon.

Studietilbud 

Skolen tilbyr hvert år flere forskjellige linjer innenfor volleyball, friluftsliv, foto, globale temaer, idrett og dans. En oppdatert oversikt over årets linjetilbud er tilgjengelig på skolens nettsider.

Videre tilbyr skolen forskjellige valgfag og har også fellesfag på timeplanen.

Historie 

Skolen ble etablert i 1902 i form av en ungdomsskole i Naustdal med Ungdomsvennernes Foreining som eier. I 1910 overtok Sunnfjord indremisjon skolen og den ble flyttet til Solvang i Førde og gjort om til en folkehøgskole.

Andre tilbud 

Sunnfjord Folkehøgskule tilbyr også overnatting, kurs, reiser, konferanser, stevne, catering og lokaler, minibussutleie og dagsturer. Se egen nettside for Førde Vandrarheim.

Se også 
 Folkehøgskoler i Norge

Eksterne lenker
 Sunnfjord Folkehøgskule
 Sunnfjordhallen 
 Førde Vandrarheim

Skoler tilknyttet Normisjon
Folkehøgskoler i Vestland
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1902
Utdanning i Sunnfjord

Byggverk i Sunnfjord
Sunnhordland folkehøgskule

Sunnhordland folkehøgskule er en frilynt folkehøgskole som ligger på Halsnøy i Kvinnherad i Vestland fylke. Skolen har en estetisk profil og eies av Sunnhordland Høgskulelag. Skolen tar årlig i mot mellom 80 og 90 elever, fordelt på 6 linjer. Sunnhordland er tilknyttet Informasjonskontoret for folkehøgskolen.

Historie
Skolen ble grunnlagt i 1868 som den første folkehøgskolen på Vestlandet. Det gamle skolehuset (kalt Haugastova) ligger fortsatt på høyre side når en går opp bakken til skolen. I første omgang var det skoledrift her bare noen få år, men siden 1914 har skolen så å si vært i kontinuerlig drift. Skolen er inspirert av Nikolai Frederik Severin Grundtvig sin folkehøgskoletenkning.

Linjefag
Sunnhordland folkehøgskule har seks linjer der kunst og scenefag står sentralt. De seks linjene som tilbys på Sunnhordland folkehøgskule er:

Kunst +
Opplegget på linja for Kunst + består av tradisjonelle så vel som nye kunstmedia.Street art står sentralt.

Musikk 
Elevene på Musikk jobber med hovedinstrument, samspill, band, musikkteori og komposisjon.

Musikkproduksjon
Elevene på Musikkproduksjon lærer å lage musikk for data, livelyd og å lage lydopptak i studio.

Skuespiller for scene & skjerm
På Scene & skjerm jobber elevene med skuespillerteknikk, improvisasjon, karakter- og tekstarbeid, teateroppsetninger og produksjon av film.

Spilldesign
På Spilldesign lærer elevene å lage videospill. Det jobbes med emner som leveldesign, characterdesign og konseptutvikling.

Game Art & Design 
På Game art & design lærer elevene digital kunst, game art og 2D animasjon i tett samarbeid med Kunst + og Spilldesign.

I tillegg til linjene tilbyr skolen også valgfag og fordypningskurs.

Fellesfag 
Sunnhordland folkehøgskule har to større sceniske produksjoner i året. På disse deltar alle elevene som musikere, kunstnere, scenografer, dansere, skuespillere, spilldesignere etc.

Studieturer 
De ulike linjene reiser på egne studieturer til London, Berlin og/eller Stockholm. Fellestur til Japan.

Internat
Sunnhordland folkehøgskule ligger like ved sjøen og elevene bor på internat på skoleområdet. Det er i alt 9 internat. Elevene bor i enkelt- eller dobbeltrom og deler kjøkken, stue og bad.

Fasiliteter
Skolen har et hovedbygg med kontorer, matsal, black box, klasserom for Teater, Spilldesign og gymsal. Videre har skolen en gammel løe som er totalrenovert. I denne er det amfi, klasse- og øvingsrom for musikk, samt et lydstudio. Klasserom for Game Art & Design og Musikkproduksjon er i første etasje på to av internatene. I dette ligger også kunststudio, treningsrom og mediarom.

Uteområde med bl.a. eget atelier for street art, fotballbane og skateboard. Kanoer ved sjøen.

I nærmiljøet 
Elever bidrar med teater og danseoppsetninger i regi av de lokale skolene på Halsnøy, spiller på konserter til lag og organisasjoner. Skolen inviterer til åpne forestillinger på skolen.

Stab
Sunnhordland folkehøgskule har ca. 15 årsverk, fordelt på
linjelærere
inspektør
rektor
økonomileder
internatleder
kjøkkenpersonale

Eksterne lenker
 Sunnhordland folkehøgskule

Folkehøgskoler i Vestland
Kvinnherad
Sunnmøre folkehøgskule

Sunnmøre Folkehøgskule ligger i Ulsteinvik i Møre og Romsdal. Skolen tar årlig imot mellom 120 og 140 elever og er eid av Norges KFUK-KFUM og Møre og Romsdal Krins av Norges KFUK-KFUM. Skolen kjøpte i 2006 de tidligere lokalene til Radisson SAS' konferansehotell, og har dermed bad på alle rom og alt under ett tak.

Linjer ved skolen
 Musikk.Eventyr.NewYork
 Låtskriving.Studio.NewYork
 Multisport.Sør-Afrika
 Sjø.Snø.Surf.Hawaii
 Idrett.Ball.Sør-Afrika
 Global.Safari
 Butrening.Aktivitet
 Golf.Idrett.Sør-Afrika
 Internasjonal linje 
Leiartrening

Eksterne lenker
 Sunnmøre Folkehøgskule

Folkehøgskoler i Møre og Romsdal
Skoler tilknyttet KFUK-KFUM Norge
Byggverk i Ulstein
Pasvik Folkehøgskole

Pasvik Folkehøgskole (tidligere Svanvik folkehøgskole) er en frilynt folkehøgskole i Svanvik i Finnmark. Svanvik ligger i Pasvik, ved grensen til Russland. Pasvikskogen er enden av den sibirske taigaen, og er et eldorado for jakt-, fiske- og friluftsinteresserte. Skolen tar årlig imot vel 60 elever og eies av Finnmark fylkeskommune.

Linjefag 
Arktisk reiseliv - Svalbard
Hundekjøring og villmarksliv
Jakt og fiske
Arktisk selvberging - Urfolk
Friluftsliv Finnmark/Afrika
Norsk språk, kultur og samfunn / Norwegian language and culture

Eksterne lenker 
Pasvik Folkehøgskole

Folkehøgskoler i Troms og Finnmark
Skoler i Sør-Varanger
Folkehøgskolen Nord-Norge

Folkehøgskolen Nord-Norge (på samisk: Álbmotallaskuvla Davvi-Norga), er en folkehøgskole som ligger på Evenskjer i Sør-Troms.

Skolen ble etablert i 1974 med navnet Soltun Folkehøgskole etter initiativ av Ivar B. Larsen, Tromsø og Tore Meistad, som også var skolens første rektor.  Ivar B. Larsen mottok i 1974 Kongens fortjenstmedalje for sin innsats for skolen. Skolens opprinnelige profil var «Intergrering mellom funksjonsfriske og funksjonshemmede». Høsten 2015 skiftet skolen eier fra Metodistkirken til Norges KFUK-KFUM som også eier Rønningen folkehøgskole, Valdres folkehøgskule og Sunnmøre Folkehøgskule. Den drives fortsatt med hensikt om å være en skole som tilrettelegger for og imøtekommer alle unge voksne, uavhengig av fysisk og psykisk funksjonalitet, religion, livssyn, legning, og bakgrunn. Skolens motto er "Til stede - Åpen - Modig", en tolkning og videreføring av KFUK-KFUM's slagord; "Vær deg selv, stå opp for andre!"

Skolen jobber også aktivt med å spre kunnskap og forståelse om samisk kultur og historie i Norge for sine elever, på tvers av linjene.

Linjer
Folkehøgskolen Nord-Norge tilbyr følgende linjer:
Backpack Surprise
Klatring - Bre, Fjell & Vann
Vann & Villmark
Ledertrening - Stipendiatlinje
Luftsport
Aktiv - Friluftsliv og Botrening
Arctic Leaders
SoulSurf - Yoga, Surf & Klima
Bucketlist
eXplore Nord-Norge
Overdrive - Musikk, Media & Trening

Noter

Eksterne lenker
 Folkehøgskolen Nord-Norge

Folkehøgskoler i Troms og Finnmark
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1974
Skoler i Tjeldsund
Valdres folkehøgskole

Valdres folkehøgskole er en folkehøyskole som ligger på Leira i Nord-Aurdal i Innlandet, 4 km fra Fagernes, regionsenteret i Valdres. Skolen har 140 elevplasser. Den tilhører grenen av de kristne folkehøyskolene, og eies av Norges KFUK-KFUM, som også eier Rønningen folkehøgskole, Sunnmøre folkehøgskule og Folkehøgskolen Nord-Norge.  

Skolen bruker slagordet «Midt i vintereventyret» siden den har en plassering som er gunstig med tanke på vinteraktiviteter og friluftsliv med stabil vinter fra november til mai. Det er kort kjøreavstand fra skolen til Valdres alpinsenter og langrennsløyper. I lokalene på skolen er det styrkerom, buldrerom, tekstil- og sløydsal, og skistall. Utearealet har en grusbane, som på vinteren blir dekket med is og brukt til ishockey og skøyter. 

Linjefag ved denne skolen er:
Hundekjøring – Friluftsliv - Alaska 
X-Sports - Norge
X-Sports – New Zealand 
Eksotisk friluftsliv - Karibien
Friluftsliv - Adventure – Kilimanjaro
Sport - Global – Afrika 
Idrett - Piste – Sør-Afrika 
Aktiv Fritid - Botrening – Spania
Altitude - Paragliding – Sør-Afrika

Historie 
Folkehøyskolen ble startet som en kristelig ungdomsskole i 1899 av læreren og målmannen Ola Eiriksson Bø. Opprinnelig lå skolen i Vestre Slidre. Senere flyttet skolen til Fagernes før den i 1911 flyttet til Leira, der skoleanlegget ligger i dag.

Familien Asheim kom inn som eiere av skolen i 1929. Familien solgte eierskapet av skolen til Norges KFUK-KFUM høsten 2012.

I 2014 omkom to elever ved Valdres folkehøgskole i en trafikkulykke i Kenya. Åtte ble fraktet til sykehus.

Referanser

Eksterne lenker 
 Valdres folkehøgskole
 Skolens facebook side

Folkehøgskoler i Innlandet
Kristne skoler i Norge
Lutherske utdanningsinstitusjoner
Byggverk i Nord-Aurdal
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1899
Mikrokreditt

Mikrokreditt er en betegnelse brukt om små lån til mennesker som ikke blir regnet som kredittverdige av vanlige banker. Kreditten blir gitt som en form for hjelp til selvutvikling, der fattige mennesker får kapital slik at de kan starte sin egen virksomhet og komme seg ut av fattigdommen. Ordningen er en voksende form for utviklingshjelp som har vært svært vellykket.

Det var i 1970-årene man bevisst begynte å bruke mikrokreditt som en form for utviklingshjelp. Studentorganisasjonen Accion International var trolig den første som gikk over til dette, i 1973, da de som et forsøk gav fattige menneske i Recife i Brasil lån som kunne gjøre dem selvforsørget, i stedet for å være underlagt lånehaier. I løpet av fire år ga Accion 885 lån som hjalp til med å skape eller trygge 1 286 arbeidsplasser. 90 prosent av de utlånte midlene ble betalt tilbake. Forsøket viste at dette hadde langt større positive effekter enn å bygge infrastruktur for innbyggerne.

Omtrent samtidig med dette, trolig uavhengig av forsøket til Accion, startet vinneren av Nobels fredspris i 2006, den bangladeshiske USA-utdannede økonomen Muhammad Yunus et lignende prosjekt i hjemlandet sitt. Under hungersnøden i Bangladesh i 1974 fant han ut at svært små lån kunne ha stor effekt på livet til fattige, mens banker ikke var interesserte i å gi slike lån til folk de mente utgjorde for stor risiko. Yunus ga derfor et lån på 27 dollar fra egen lomme til 42 kvinner som lagde bambusmøbler. Kvinnene hadde tidligere tatt opp lån med svært høy rente for å få råd til å kjøpe trevirke. 

I 1976 grunnla Yunus Grameen Bank som skulle gi lån til fattige bangladeshere. For å sikre tilbakebetaling ga banken lån til grupper der medlemmene stilte garanti for hverandre og samarbeidet om økonomisk vekst. Grameen-modellen ble en suksess, og er senere kopiert av mange andre mikrokredittorganisasjoner. 

Siden mikrokreditt har vist seg så vellykket har det også blitt gjort forsøk på å motta mikroinnskudd og mikroforsikring.  En samlebetegnelse som ofte benyttes er mikrofinans.

Mikrobanker i utviklingsland har mange fellestrekk med tidlige norske sparebanker.

2005 var FNs mikrokredittår.

Blant norske mikrokredittinstitusjoner er det Norske Mikrofinans Initiativet (NMI) og Kolibri Kapital.

Se også
Akhtar Hameed Khan

Eksterne lenker

Debattinnlegg om mikrokreditt (sortert kronologisk) 
 Rune Mersland Mikrofinans – en pyntet "brud", Bistandsaktuelt, 7. september 2011
 Kjetil Bjovatn Hvor godt virker mikrofinans? Bistandsaktuelt 20.12.2010
 Øyvind Aadland «Er fortjeneste skadelig?» Dagbladet 17. juli 2008.
 Astrid Meland «Filantropi 2.0» Dagbladet 15. november 2007.
 Morten Svelle «Business og fattigdom» Dagbladet 13. desember 2006.
 Johan H. Andresen jr. «Hvorfor taus, Stoltenberg?» Aftenposten 9. desember 2006.
 Sandro Parmeggiani «Bør lån bli en menneskerett?» Dagbladet 9. desember 2006.
 Kalle Moene «Fredspris til kvinnefinans» Dagens Næringsliv 16. oktober 2006.
 Dag Ekelberg «Gi de fattige bank!» Dagbladet 23. desember 2005.
 Kalle Moene «Kreditt og økonomisk tvang» Dagens Næringsliv 30. juli 2005.

 
Utviklingshjelp
Vefsn folkehøgskole

Stiftelsen Vefsn folkehøgskole – Toppen er en frilynt folkehøgskole som ligger på Halsøya i Mosjøen. Skolen ble grunnlagt i 1899 som den første folkehøgskolen i Nord-Norge, og den har vært i drift siden. Vefsn folkehøgskole mottar årlig vel 90 elever fra hele landet. Skolen driver også med kursvirksomhet, sommer som vinter.

Skolens målsetning er å være en oase for egenutvikling, faglig fordypning og rom til å tenke over hva man vil bruke resten av livet sitt på. Den tilbyr et spennende og utfordrende miljø, der man hele tiden er på vei mot nye opplevelser og nye mål. Vefsn Folkehøgskole fokuserer på en bærekraftig utvikling i ord og handling. Vefsn Folkehøgskole Toppen skal være et trygt sted for alle.

Skolen ligger sentralt ved E6 i Mosjøen. Det er god buss-, tog- og flyforbindelse. Vefsn folkehøgskole har en tosidig profil og følgende linjer: E-sport, Friluftsliv LETT, Fjellsport og Kajakk New Zealand, Idrett ALT, Fotball, Skuespiller - film og teater, Nettserie og Film, Sceneproduksjon, Laptopmusiker og Band. Skolen har et bredt spekter valgfag. Noen valgfag går gjennom et semester og avslutter for eksempel til jul. Storvalgfag går gjennom hele året og krever noen flere timer.

Eksterne lenker 
 Vefsn folkehøgskole – Toppen

Folkehøgskoler i Nordland
Utdanning i Vefsn
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1899
Saul Bellow

Saul Bellow (født 10. juni 1915 i Lachine i Quebec i Canada, død 5. april 2005 i Brookline i Massachusetts i USA) var en kanadiskfødt amerikansk forfatter av jødisk bakgrunn. Han ble tildelt Nobelprisen i litteratur og Pulitzerprisen for skjønnlitteratur i 1976. Bellow regnes som en viktig representant for «den jødisk-amerikanske roman», og hans sentrale tema er det moderne menneskets fremmedgjøring.

Liv og virke

Bakgrunn 
Bellow vokste i en «minimalt troende» (men ikke helt ikke-troende) ortodoks jødisk familie. Foreldrene, Lesja (født Gordin) og Abraham Bellow, var innvandret til Canada i 1913. De stammet fra St. Petersburg. Saul vokste opp de første ni leveårene i et flerspråklig fattigstrøk i Montréal, med mange jøder fra særlig Øst- og Sør-Europa. Deretter flyttet familien til Chicago. 

Bellow fortalte siden at han en gang i ungdommen hadde vært på sykehus, og begynt å lese Det nye testamente. Han beskrev dette som en skjellsettende spirituell opplevelse. En kort periode i 1950-årene var han reichianer, i 1960-årene ble han interessert i Edwars Shils' weberianske teorier, i 1970-årene i Rudolf Steiners antroposofi, og i siste del av 1970-årene og i 1980-årene i Allan Blooms popularisering av Leo Strauss' politiske filosofi.

Karriere
Bellow debuterte i 1944 og fikk sitt gjennombrudd med romanen The Adventures of Augie March (1953). Henderson the Rain King (1959) handler om en amerikansk millionær som søker mening og åndelig styrke i Afrika. Herzog (1964) er en idéroman om en jødisk intellektuell, som stiller individets åndelig behov opp mot samfunnets og moralens krav. Bellows senere romaner utvikler dette temaet, eksempelvis Mr. Sammler's Planet (1970), Humboldt's Gift (1974) og The Dean's December (1982); den siste boken setter volden og korrupsjonen i Chicago opp mot øststatenes kalde byråkrati. Bellows siste roman er Ravelstein fra 2000. Den anses som en nøkkelroman og behandler vennskapet mellom to professorer.

Bellow var gift fem ganger, men alle hans ekteskap, unntatt hans siste, endte i skilsmisse. Hans sønn fra hans andre ekteskap, Adam, utga en sakprosabok i 2003, In Praise of Nepotism. Bellows hustruer var Anita Goshkin, Alexandra Tsachacbasov, Susan Glassman, Alexandra Ionescu Tulcea og Janis Freedman. I 1999, da han var 84 år gammel, ble Bellow far til en datter, Naomi Rosie, hans fjerde barn, med Freedman. 

Samtidig som han leste omfattende, tok han seg tid til å spille fiolin, drive med hagearbeid, lage mat og følge med på sport.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 
  Verker av og om Saul Bellow i bibliotekene (WorldCat)
  Nobelprisens nettsted med to taler og biografi
  Annotated Bibliography of Criticism ved Saul Bellow Society
  Saul Bellow 'Bookweb' på det litterære nettstedet «The Ledge», med forslag til videre lesning

Forfattere fra USA
Nobelprisvinnere fra USA
Canadiske nobelprisvinnere
Nobelprisvinnere (litteratur)
Pulitzer-vinnere innen skjønnlitteratur
Antroposofer
Personer fra Montréal
Personer fra Chicago
Personer fra USA født i Canada
Odysseas Elytis

Odysseas Elytis (gresk Οδυσσέας Ελύτης, pseudonym for Odysseas Alepoudelis, gresk Οδυσσέας Αλεπουδέλης, født 2. november 1911 i Iraklio, død 18. mars 1996 i Athen) var en gresk forfatter og kunstner. Han hadde et nært forhold til franske surrealistiske poeter og bildekunstnere, blant dem malerne Pablo Picasso og Henri Matisse, som også illustrerte noen av Elytis' verker. I 1979 ble Elytis tildelt Nobelprisen i litteratur.

Liv og virke

Bakgrunn
Elytis' familie nedstammet fra slekten Alepoudelis, opprinnelig fra Lesbos. Familien flyttet fra Kreta til Athen i 1914 der Odysseas senere studerte jus. Senere avbrøt han studiene for helt og fullt å vie seg til litterære og kunstneriske interesser.

Kunstner og forfatter 
I 1935 stilte han ut noen collager på den første internasjonale surrealistutstilling i Athen og gav ut flere dikt. 

Fra 1940 til 1941 var han sekondløytnant i den første armédivisjon ved den albanske fronten i krigen mot italienerne. 

Fra 1948 til 1952 og 1969 til 1972, under den greske militærjuntaen (1967-1974), bodde han i Paris der han studerte filosofi ved Sorbonne. I Paris ble han personlig kjent med diktere som André Breton, Paul Éluard, René Char, Pierre Jean Jouve og Henri Michaux, men også med kunstnere som Henri Matisse, Pablo Picasso og Alberto Giacometti.

Flere av Elytis' dikt har blitt tonesatt av de greske komponistene Mikis Theodorakis og Manos Hadjidakis. I Frankrike bidro sangeren Angélique Ionatos til å gjøre diktene hans kjent for et bredere publikum.

I 1979 ble Elytis tildelt Nobelprisen i litteratur «for sin poesi, som med sanselig styrke og intellektuelt klarsyn skildrer det moderne menneskets kamp for frihet og kreativ utfoldelse, med den greske tradisjonen som bakteppe». ("for his poetry, which, against the background of Greek tradition, depicts with sensuous strength and intellectual clear-sightedness modern man's struggle for freedom and creativeness")

Oversatt til norsk 
 Το Άξιον Εστί (1959, To axion esti). Verdig det er, 1983, Oslo, Cappelen, oversatt fra gresk med innledning og kommentarer av Tore Frost og Egil A. Wyller. ISBN 82-02-09774-6

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Greske forfattere
Nobelprisvinnere (litteratur)
Personer fra Athen
Personer fra Iraklio
Pseudonymer
Lyrikere
Ishockey under Vinter-OL 1924

Under Vinter-OL 1924 deltok åtte land i ishockey. Ishockeyturneringen i Chamonix regnes også som verdensmesterskap i ishockey.

Gruppe A

Kampene

Gruppe B

Kampene

Sluttspillet

Semifinalene

Bronsefinale

Finale

Medaljevinnerne (lag)

Medaljevinnerne (spillere)

Kilder 
Offisielle resultater hos olympics.com
  Offisiell rapport 

 
Ishockey-VM 1924
Sport i Frankrike i 1924