alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Borghild Krane

Borghild Krane (født 7. februar 1906  i Storgata 104 i Tromsø, død 14. oktober 1997 i Oslo) var en norsk psykiater og forfatter og stifter av den tradisjonstro katolske bevegelsen Una Voce.

Liv og virke

Familie og utdannelse
Faren Petter Martin Krane drev bakeri i huset hvor hun blei født. Broren overtok etter hvert bakeriet og drev det til utpå 1960-tallet, da det blei overtatt av Pedersens bakeri og konditori.  

Krane utdannet seg først til bibliotekar i USA, før hun vendte tilbake til Norge og utdannet seg til lege og psykiater. I 1941 blei hun cand.med. Fra 1943 til 1945 arbeidet Krane som lege i Tromsø og senere ved flere sykehus i Tromsø og Oslo. I 1950 og -60 årene drev hun egen praksis innen psykiatri i Oslo. I 1963 avla hun lisensiatgraden i litteraturforskning ved Det historisk-filosofiske fakultet ved Universitetet i Oslo basert på avhandling om Amalie Skrams diktning.

Forfatterskap 
Kranes debutroman Følelsers forvirring kom i 1937, den første romanen på norsk som handlet om lesbisk kjærlighet. Året etter ga hun ut novellesamlingen Tre unge kvinner. Det var engang en student kom i 1940 og I håpets tegn om okkupasjonstiden i 1948. I 1972 publiserte hun Kvinner selv. 

I tillegg til fem skjønnlitterære bøker skrev hun også om andre forfattere og deres tekster, blant annet om Amalie Skram og Sigrid Undset. Krane, Sigrid Undset og Cora Sandel var kvinnelige forfattere som skrev tekster som problematiserer klassemotsetningene i samfunnet. I novellen Anna (Tre unge kvinner, 1938) tematiserte Krane skyldfølelsen som resultat av klasseforskjellene, selv om hovedpersonen Anna gjør alt for å løsrive seg fra sin sosiale bakgrunn og komme frem i verden. 
  
I årene 1965 til 1970 katalogiserte Krane Sigrid Undsets store boksamling på Bjerkebæk. Katalogiseringen blei utført i sommerferiene og på egen bekostning.

Katolisisme 
Krane var oppvokst i et protestantisk miljø, men konverterte før hun var tretti år til katolisismen. Som reaksjon på andre vatikankonsil blei den konservative konvertitten aktiv i en tradisjonstro bevegelse som ønsket å bevare den gamle latinske messen fra før dette konsilet. Hun var blant initiativtakerne til Una Voce, en bevegelse som blei stiftet den 12. april 1966 i Roma.

Bibliografi

Skjønnlitteratur 
 1937: Følelsers forvirring, digital utgave fra Nasjonalbiblioteket
 1938: Tre unge kvinner - noveller, digital utgave fra Nasjonalbiblioteket
 1940: Det var engang en student, digital utgave fra Nasjonalbiblioteket
 1948: I håpets tegn - okkupasjonsroman, digital utgave fra Nasjonalbiblioteket
 1972: Kvinner selv, digital utgave fra Nasjonalbiblioteket

Sakprosa 
 1951: Amalie Skram og kvinnenes problem, digital utgave fra Nasjonalbiblioteket
 1961: Amalie Skrams diktning. Tema og variasjoner, digital utgave fra Nasjonalbiblioteket
 1970: Sigrid Undset. Liv og meninger, digital utgave fra Nasjonalbiblioteket

Referanser 

Norske romanforfattere
Norske novellister
Norske psykiatere
Norske litteraturhistorikere og litteraturkritikere
Personer fra Tromsø kommune
Statsarkivet i Tromsø

Statsarkivet i Tromsø er en del av Arkivverket og har ansvar for arkiv i Troms, Finnmark og Svalbard. Statsarkivet skal ta i mot, bevare og gjøre tilgjengelig arkivmateriale fra lokal og regional statlig  forvaltning. Det er plass til 22 000 hyllemeter arkiv i magasinene etter at det i 2003 ble bygd et nye magasiner. Av dette er vel 9 500 hyllemeter fylt opp med arkiver fra offentlige og private arkivskapere. De eldste dokumentene er fra slutten av 1500-tallet, og den eldste protokollen er fra 1620.

Statsarkivet skal føre tilsyn med arkivforhold i statlig, fylkeskommunal og kommunal sektor. Statsarkivet arbeider for å ta vare på et bredt spekter av private arkiv. Statsarkivet er både et forvaltningsorgan og en vitenskapelig kulturverninstitusjon. Statsarkivets oppgave er å bevare arkiv og gjøre dem tilgjengelig gjennom registrering og katalogisering. Slik er arbeidet uløselig knyttet til kulturvernet. Primærkildene er nært tilgjengelig for forskningsmiljøet på universitetet. Samtidig er Statsarkivet en serviceinstitusjon for den del av publikum som skal ha dokumentert sine rettigheter og for den største brukergruppen som er slektsforskere.

Historie 
Statsarkivet i Tromsø ble etablert i 1987 og flyttet inn i nytt bygg på universitetsområdet i 1988. Forløperen var Statsarkivkontoret i Tromsø, etablert i 1952. Dette kontoret var administrativt underlagt Statsarkivet i Trondheim.

Eksterne lenker  
 Arkivverkets hjemmeside

Tromsø
Myndigheter i Troms og Finnmark
Etableringer i 1987
Aust-Agder-Arkivet

Aust-Agder-Arkivet ble etablert i Arendal i 1938 som den del av Arendals Museum. Aust-Agder-Arkivet ble en egen institusjon i 1958 etter å ha blitt skilt ut fra Aust-Agder-Museet. Aust-Agder-Arkivet var Norges første fylkesarkiv.

Historikk
Da Aust-Agder-Arkivet ble etablert i 1938 var oppgaven å bevare arkiv fra Aust-Agder, Arendal og eventuelt andre byer i fylket. Bakgrunnen for etableringen var redselen for arkiver fra fylket og Arendal skulle overføres til det nyopprettede Statsarkivet i Kristiansand. På 1950-tallet startet byggingen av et nytt museums- og arkivbygg på Langsæ i Arendal. Bygget stod ferdig i 1958. Samtidig ble Aust-Agder-Arkivet skilt ut som en egen institusjon og  Olav Anton Aalholm ble ansatt som fylkesarkivar. Han var i praksis ansatt ved Statsarkivet i Kristiansand, med arbeidsplass i Arendal.

Arkivet hadde felles styrende organer med Aust-Agder-Museet frem til 1995. Da ble Aust-Agder-Arkivet organisert som et interkommunalt selskap, med depotansvar for kommunale arkiver fra hele Aust-Agder.

Ny institusjon
Som en følge av sentrale føringer og fylkeskommunens uttalte ønske om å skape en kompetent og robust institusjon med fylkesomfattende arkiv- og museumsfaglige oppgaver, ble spørsmålet om en ny samorganisering av museet og arkivet satt på dagsordenen. Aust-Agder museumstjeneste, etablert i 1997, ble trukket inn i denne diskusjonen. Svaret ble Aust-Agder kulturhistoriske senter, organisert som et interkommunalt selskap i 2003, som samorganiserte Aust-Agder-Museet, Aust-Agder-Arkivet og Aust-Agder museumstjeneste til en institusjon.

I 2003 ble Aust-Agder-Arkivet slått sammen med Aust-Agder-Museet og Aust-Agder museumstjeneste til en institusjon, under navnet Aust-Agder kulturhistoriske senter. Bakgrunnen for etableringen var sentrale føringer og fylkeskommunens uttalte ønske om å skape en kompetent og robust institusjon med fylkesomfattende arkiv- og museumsfaglige oppgave. I 2014 flyttet institusjonen inn i nybygg på Langsæ og endret navn til KUBEN.

Referanser 

Arkiver i Norge
Etableringer i 1938
Møglestu husmorskole

Møglestu husmorskole i Lillesand ble opprettet i 1912 sammen med Egelands Verk husmorskole i Gjerstad.

Historikk 
Husmorskolen holdt opprinnelig til i et annet, mindre hus i samme område, men ble i 1917 flyttet til Møglestu.

Da husmorskolen på Egelands Verk på Gjerstad ble lagt ned i 1927 fikk Møglestu noen flere plasser. Skolen ønsket i utgangspunktet å være en skole for bondepiker og i 1932 fikk de bygget fjøs med forsikringspenger etter en brann. Etter krigen ble økonomien til skolen bedre, og den ble en moderne husmorskole i 1951. Møglestu var som mange andre husmorskoler knyttet til et gårdsbruk og skolen hadde internat for elevene.

I 1953 tegnet arkitektkontoret Karen og Odd Brochmann og Dag Rognlien en utvidelse av husmorskolens bygningsmasse.

I 1964/65 kom stortingsmelding 101 «om yrkesskoler i husstell» om utdanning til husmødre og tilrettelegging for videre utdanning i andre yrker. Stortingsmeldingen skapte debatt om husmorskolen skulle være en utdanning til husmødre eller et ledd mot videre utdanning. Resultatet av debatten ble et tosidig utdanningstilbud, ett til husmødrene og ett rettet mot videre utdanning. Familiekunnskapen ble ansett som viktig, og på bakgrunn av det skiftet husmorskolen navn til «fagskole i husstell».

I 1971 kom det undervisningsplaner som fokuserte på den videregående utdannelsen fremfor tradisjonell husmorsutdannelse. I 1974 kom stortingsmeldingen som styrket undervisningsplanen. Dermed ble husmorskolene inkludert i den videregående skolen som hotell- og næringsmiddelfag og de diverse helse- og omsorgsyrkene som tok over for de tradisjonelle husstellinjene.

På 1980-tallet ble murbygget fra 50-tallet påbygd i retning Vardåsen.

Møglestu fagskole i husstell ble en del av Møglestu videregående skole i 1990.

Arkiv
Arkivet etter Møglestu husmorskole er avlevert til Kuben. Arkivet etter husmorskolen spenner seg fra 1911 til 1990 og utgjør om lag 8 hyllemeter. Arkivet inneholder bl.a. møtebøker, kopibøker, journaler, saksarkiv, elevdokumentasjon og regnskapsbøker.

Det eksisterer en rekke klassebilder fra husmorskolens første 40 år. Disse skal digitaliseres av Vestre Moland og Lillesand historielag.

Hovedbygningen 
Hovedbygningen blir også kalt Gamle Møglestu. Den ble bygd av Steener Steenersen i 1806 og er fredet. Bygningen har også blitt brukt som både fattiggård og kommunehus.
Den er i kommunal eie, men den ble vedtatt solgt i 2009.

I 2018 ble bygninger og tomt solgt til Kari Tveranger og firmaet Atlagon AS, som starter firmaet Møglestu Herregård.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Lillesands historie
Tidligere utdanningsinstitusjoner i Agder
Arkiv oppbevart ved KUBEN
Utdanning i Lillesand
Afghan Premier League

Afghan Premier League er den øverste fotballigaen i Afghanistan. De første kampene blei spilt høsten 2012 og ligaen bestod av åtte lag, hvor hvert lag representerte en region i Afghanistan. Toofaan Harirod var det første laget som vant ligaen.

AFC-ranking (2021)
39.  Bhutan Premier League (0.350)
40.  Mongolian National Premier League (0.200)
41.  Afghan Premier League (0.000)
42.  Yemeni League (0.000)
43.  Liga Super Brunei (0.000)

Vinnere

 2012 – Toofaan Harirod
 2013 – Shaheen Asmayee
 2014 – Shaheen Asmayee
 2015 – De Spin Ghar Bazan
 2016 – Shaheen Asmayee
 2017 – Shaheen Asmayee
 2018 – Toofaan Harirod
 2019 – Toofaan Harirod
 2020 – Shaheen Asmayee

Referanser

Eksterne lenker 
 Offisielle nettsider

Fotball i Afghanistan
Sportsarrangementer i Afghanistan
Nasjonale toppdivisjoner i fotball for menn
Repeterende arrangementer etablert i 2012
Mikkjel Skjevrak

Mikkjel Skjevrak (født 30. september 1881, død 20. mai 1956) var bankdirektør, bonde og forfatter fra Longerak i Bygland. Han ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull i 1951. Skjevrak var hjemmelsmann for Instituttet for sammenlignende kulturforsknings arbeid med innsamling av stoff rundt bondesamfunnets historie.

Skjevraks interesse for historie kom til uttrykk da det nye kommunehuset på Bygland stod klart til bruk i 1937. Han satt i komiteen som skulle avgjøre skjebnen til det gamle kommunehuset, opprinnelig ei røykstoge som i 1897 ble flyttet fra Åraksbø til Haugå. Etter kontakt med arkitekten Halvor Vreim hos Riksantikvaren ble konklusjonen at huset skulle settes i stand som årestue og bygges opp igjen bak det nye kommunehuset. Med dette var Skjevrak med på å etablere det som skulle bli til Bygland museum, og som i 2012 er en del av Setesdalsmuseet.

I 1946 ble Skjevrak valgt til formann i bygdesogenemnda som skulle utarbeide et tillegg til Byglandsoge (utgitt i 1939), og resultatet av nemndas arbeid, Gards- og ættesoge for Bygland, kom ut i 1952.

Småfuglane våre kom i 1948, og her flettet Skjevrak inn sagn om, og gjorde rede for, gammel overtro som knyttet seg til fuglene. Kritikeren «Plebicola» skrev i sin kritikk av boken på side 3 i VG 14. juni 1949 at 

I Bjørn og varg på Agderbygdene og Vest-Telemark i eldre tid, som kom ut i 1953, begrenset han ikke historienedtegningen til Agder, og han hadde tatt ad notam «Plebicola»s kritikk med hensyn til kilder. I denne boken nedtegnet Skjevrak historier på nynorsk blant annet om storjegerne Olav Jonson Ramsvatn og Olav Tverstøyl, men også historien om «Napoleon — eller bjørnen på St. Hanshaugen», som han skrev på bokmål. Denne gangen beskriver VGs kritiker, Kj. Helland-Hansen, ham slik:

Bibliografi 
 1940: Litt om småfuglane våre, Fædrelandsvennens trykkeri, Kristiansand. Boka på bokhylla.no
 1945: Åkernamna på Agder og andre stader
 1948: Småfuglane våre, Sørlandsforlaget i Arendal, utgitt på bokmål og nynorsk.
 1948: A/S Byglandsfjord Dampsag & Høvleri gjennom 50 år : 1898 - 1948
 1952: Stølsnamna i Setesdal : med eit tillegg og jamføring med stølsnamna i Åseral, Gjevdal, Tovdal og Åmli
 1953: Bjørn og varg på Agderbygdene og Vest-Telemark i eldre tid, Kristiansand Boka på bokhylla.no

Referanser

Eksterne lenker 
  (Besøkt 27. november 2012)

Personer fra Bygland kommune
Norske forfattere
Kongens fortjenstmedalje i gull
Kalottspel

Kalottspel er en folkemusikk- og folkedansfestival som arrangeres i Målselv i Troms i august hvert år (uke 32). Kalottspel ble arrangert førte gang i 1970, den gangen var det Målselv Mållag som sto bak arrangementet som samla deltakere fra Sverige og Nord-Norge. Mållaget og senere Målselv Spelmannslag, hadde da arrangert lokale spelmannsstemner helt siden 1949. 

Spelmann og innsamler Johan Nymo fra Målselv var drivkraft i dette arbeidet. Han hadde allerede da vært den sentrale personen i folkemusikkarbeidet i bygda i flere tiår, og ønsket også å knytte kontakter over landegrensene på Nordkalotten. Kalottspel ble arrangert to ganger på 1970-tallet (70 og 75), og hadde besøk av spelmenn og dansere fra Sverige og Finland, men de fleste deltakerne var fra Nord-Norge. Til Kalottspel 1975 ble plakat tegna av Øyvind Haaland, og denne ble brukt som logo for Kalottspel helt fram til 2007. 

Fra 1984 fikk Kalottspel en mer stabil organisering, og ble de neste 20 årene arrangert hvert andre år. I 1989 ble Foreninga Kalottspel stifta, og vedtektene sier fremdeles i 2012 at Kalottspel skal: 
 ta vare på, formidle og videreutvikle folkemusikken og folkedansen på Nordkalotten, og være et møtested for amatører, profesjonelle utøvere og publikum. 
 bidra til rekruttering innen sjangeren, bl.a. gjennom kurs for barn og ungdom, og gi faglig påfyll for ildsjelene i rekrutteringsarbeidet på Nordkalotten.  
 være et profesjonelt arrangement, og den ledende arena for folkemusikk og folkedans i Nord-Norge.

Utover 1990-tallet utvidet Kalottspel sin aktivitet med seminar og kurs i spill, sang og dans, ulike kunstutstillinger, kulturkonferanser, og begynte også å arrangere konserter på andre tider av året. 
På 2000-tallet fortsatte Kalottspel å utvikle seg. I 2004 fikk Kalottspel festivalstøtte fra Norsk kulturråd for første gang, og har fra da vært en årlig festival. De siste årene har Kalottspel utmerket seg med en rekke egenproduksjoner som har fått mye oppmerksonhet også utenfor folkemusikk- og folkedansmiljøet: Hekla Stålstrenga (2005), danseforestillinga FOT (2007), Julie Alapnes Band (2008), danseforestillinga "Kan du sjå det på meg?" (2009), "Suite for reisende menn" (2010), danseforestillinga "Kartellet" (2012). I 2014 fikk Kalottspel prisen som Årets Folkemusikkarrangør, utdelt under Folkelarm i Oslo.

Ledelse  
 Leder for Kalottspelkomitéen / Styreleder  
 2017 -            Oddvar Eriksen		
 2016 - 2017   Monica Karlstad		
 2015 - 2016   Nils Ole Foshaug		
 2013 - 2015   Jan Kristian Vestjord  		
 2012 -  2013  Ragnhild Furebotten		
 2005 – 2012  Kjetil Jensberg
 2003 – 2005  Terje Foshaug	
 1984 – 2003  Odd Helge Utby
 1970 - 1975  Johan Nymo	

 Daglig leder  
 2015 -           Nina Fjeldet (Inge Martin Helgesen vikar 2017)
 2010 - 2015  Sigrunn Haugli (Mari Tollefsen vikar 2011, Ragnhild Furebotten vikar 2013 - 14)
 2006 - 2010  Terje Foshaug

Eksterne lenker 
 Kalottspel

Musikkfestivaler i Troms og Finnmark
Repeterende arrangementer etablert i 1970
Kultur i Målselv
Ivar Alnæs

Ivar Johannes Alnæs (født 5. oktober 1868 i Fredrikstad, død 2. april 1956) var en norsk skolemann og språkforsker.

Liv og virke 
Ivar Alnæs var sønn av skolebestyrer Jørgen Lauritz Alnæs og bror av komponisten Eyvind Alnæs. Han ble student i 1887 og cand. mag. i 1894. Han var adjunkt og overlærer ved Hammersborg skole i Kristiania fra 1902 til 1917. Fra 1918 til 1937 var han rektor for Aars og Voss skole. Dessuten underviste han ved Det Kongelige Frederiks Universitet (dagens Universitetet i Oslo) fra 1918.

Alnæs var redaktør for tidsskriftet Den høiere skole fra 1902 til 1913 og Kirkedepartementets konsulent i rettsskrivningsspørsmål fra 1907. Fra 1913 til 1917 var han medlem av departementets rettskrivningskomité. Han var formann i Filologenes og Realistenes landsforening fra 1922 til 1925 og ble medlem av Videnskabs-Akademiet i Oslo i 1928.

Han utga lærebøker på engelsk og norsk, samt en Brev- og formularbok og en Norsk uttaleordbok. I 1916 ble han dr. philos. med en avhandling om Norsk sætningsmelodi, dens forhold til ordmelodien.

Kilder 
 «ALNÆS Ivar», i Hvem er hvem?. Oslo: Aschehoug, 1948.

Norske lektorer
Norske lingvister
Norske redaktører
Personer fra Fredrikstad kommune
Norske sakprosaforfattere
Norske skoleledere
Rektorer ved skoler i Norge
Olaf Moe (1876–1963)

Olaf Edvard Moe (1876–1963) var en norsk teolog og professor ved Menighetsfakultetet.

Olaf Edvard Moe var sønn av sogneprest Oscar Moe (1846–1918) og Ida Henriette (1851–1922, født Hansen). 

Han ble student i 1894 og cand. theol. fra universitetet i Kristiania i 1900. Fra 1898 til 1905 var han assistent ved universitetsbiblioteket, og fra 1903 til 1906 lærer ved Otto Anderssens skole.  I 1904 kapret han H.K.H. Kronprinsens gullmedalje for avhandlingen «Jesu Vidnesbyrd om sig selv som Guds søn». Fra 1905 til 1906 var han hjelpeprest hos sin far i Kampen menighet i Kristiania. 

Moe ble universitetsstipendiat i 1906 og var dosent i teologi fra 1906 til 1916, da han foreleste i nytestamentlig eksegese. I 1912 tok han doktorgraden med en avhandling om Paulus und die evangelische Geschichte. I 1916 ble han utnevnt til professor i nytestamentlig eksegese ved Menighetsfakultetet. Fra 1930 var han med på å utgi «Tidsskrift for teologi og kirke».

Litteratur 
 «Moe, Olaf Edvard», i N. F. Leganger: Norges geistlighet og andre norske teologiske kandidater i fast stilling i 1925. Oslo: Hanche, 1925.

Referanser

Eksterne lenker 
 «Olaf Edvard Moe» på allkunne

Norske lutherske teologer
Norske lutherske prester
Professorer ved Menighetsfakultetet
Personer fra Modum kommune
Peder Anzjøn

Peder Paulsen Anzjøn (født 23. januar 1806 i Klinga i Nord-Trøndelag, død 23. mai 1890 i Vikna i Nord-Trøndelag) var en norsk lensmann, gårdbruker og politiker. Han var stortingsmann for Nordre Trondhjems amt (Nord-Trøndelag) fra 1842 til 1844.

Han ble født i Bangdalen i Klinga, men kom 3 år gammel til Vikna, hvor hans far, Paul Anzjøn, kjøpte gården Bergsnov og ble lensmann og ordfører. Slektnavnet kommer fra gården Andsjøen i Bangdalen. Peder Anzjøn ble konstituert som lensmann i Vikna etter faren i 1830 og beskikket til samme i 1834. I 1839 ble han også lensmann i Nærøy. Han fungerte som kasserer og regnskapssekretær for Nærøy herred, som på det tidspunktet også omfattet Vikna. Anzjøn drev også gården Åkvik i Vikna frem til 1890. Samme år tok Peder Anzjøn avskjed som lensmann, og døde senere samme år.

Han giftet seg i 1838 med Martha Tverås, og de fikk døtrene Karoline, Anna, Karen Elise og Petrine: Karoline ble først gift med lærer Zakarias Smith, senere med lensmannsbetjent Christoffer Inderberg, som overtok lensmannsstillingen etter Peder Anzjøn. De kjøpte også gården. Anna ble gift med amtsagronom og ordfører i Sparbu, senere godsforvalter i Vefsn, Andreas Schult. Petrine ble gift med lensmannsbetjent Ole Lynum Krogstad, som overtok som sparebankkasserer etter Anzjøn og senere ble økonom ved Nordre Trondhjems amts sykehus. Karen Elise var ugift.

Anzjøn var medlem av Vikna herredsstyre i en årrekke, valgmann 1838–1876 og forlikskommissær. Fra 1858 var han direktør i Vikna Sparebank. Anzjøn var innvalgt på Stortinget fra Nordre Trondhjems amt 1842–1844, og satt i Stortingets gasje- og pensjonskomité. Han var vararepresentant til Stortinget i de tre påfølgende periodene, 1845–1851.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Stortingsrepresentanter for Nord-Trøndelag
Stortingsrepresentanter 1842–1844
Norske politifolk
Norske bønder
Personer fra Namsos kommune
Erobringen 1453

Erobringen 1453 (originaltittel Fetih 1453 og engelsk tittel The Conquest 1453) er en tyrkisk krigsfilm/action-film fra 2012. Filmen skildrer erobringen av Konstantinopel, dagens Istanbul, i år 1453.

Handling 
Filmen starter med en hadith av profeten Muhammed: «Konstantinopel kommer definitivt til å bli erobret en dag. Kommandøren som erobrer det er en velsignet leder. Hans soldater er velsignede soldater.» 

I år 1451 overtar Sultan Mehmet, som 19-åring, den osmanske tronen for andre gang etter sin fars bortgang. Etter hvert kommer han frem til at Istanbul må erobres, dette både av politiske, økonomiske og religiøse grunner. Sultan Mehmet styrker derfor sin arme, utvikler gigantiske kanoner og oppgraderer flåten og starter planleggingen av Istanbuls erobring.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Filmanmeldelse på dansk
 Filmanmeldelse på engelsk

Krigsfilmer
Tyrkiske filmer
Arabiskspråklige filmer
Tyrkiskspråklige filmer
Filmer fra 2012
Istanbul
Soløy

Soløy er ei bygd i Lavangen kommune i Troms og Finnmark. Den ligger på nordsiden av fjorden Lavangen, nord for munningen av Hesjevikelva.

Soløy var administrasjonssenter i Lavangen kommune frem til kommunesammenslåingen med Salangen i 1964, men da Lavangen igjen ble egen kommune i 1977 ble kommunesenteret lagt til Tennevoll.

Stedet har campingplass og gjestegård. Lavangen kirke ligger på Soløy.

Referanser 

Bygder og grender i Troms og Finnmark
Bosetninger i Lavangen
Arbeidsgiver (tidsskrift)

Arbeidsgiver er et blad for ledere, kontorsjefer og andre ansatte som jobber med personal, lønn og økonomi. 

Temaene det står mest om i bladet er drift, vekst, ledelse, HR, HMS, fravær og reise. 

Bladet ble startet av Bjørn Garder i 1984 og utgis fortsatt av Info Forlag AS. Garder satt som redaktør frem til 2012, da Magnus Schaft overtok.

Se også
 Liste over norske tidsskrifter
 Den Norske Fagpresses Forening

Eksterne lenker
 Arbeidsgiver 

Norske fagblader
Publikasjoner etablert i 1984
Frank Eirik Abrahamsen

Frank Eirik Abrahamsen (født 18. desember 1973) er professor ved Institutt for idrett og samfunnsvitenskap ved Norges idrettshøgskole og tidligere ansatt ved Olympiatoppen. Han tok sin doktorgrad i 2007 med avhandlingen Stress in Elite Sport: A Motivational Perspective.

Abrahamsen jobber med anvendt idrettspsykologi, og har blant annet jobbet med landslagsutøvere fra mange idretter, blant annet i fire OL og fire Paralympiske leker. Hans fagområder omfatter motivasjon, stress, angst og konsentrasjon.

Eksterne lenker 

 Frank Eirik Abrahamsens ansattprofil på NIH

Bibliografi (utvalg) 
 2007 Stress in Elite Sport: A Motivational Perspective (Abrahamsem, F. E.) Dr. gradsavhandling Norges Idrettshøgskole. ISBN 978-82-502-0405-8
 2009 Motivation in Sport and Physical Activity: An Achievement Goal Interpretation (Roberts, G. C., Abrahamsen, F. & Lemyre, N.) I "Culture, Self, and Motivation" (Kaplan, A., Karabenick, S. & De Groot, E., Eds). Charlotte, NC: Information Age Publishing, ISBN 978-1-60752-108-2
 2014 Den Coachende Treneren (1) - om å coache begynnere (Abrahamsen, F. E. & Gitsø, E. O.) Akilles: Oslo, ISBN 978-82-7286-240-3
 2014 Personlig trener - hvordan rekruttere, trene og utvikle kunder gjennom coaching (Abrahamsen, F., Arntzen, A., & Haugen, R.) Akilles: Oslo, ISBN 978-82-7286-241-0
 2014 Veien til toppidrett (Fiskerstrand, Å. & Rimeslåtten, E., red.) ISBN 978-82-05-46315-8
 2016 Den Coachende Treneren (2) - om å coache viderekommende (Abrahamsen, F. E. & Gitsø, E. O.) Akilles: Oslo, ISBN 978-82-7286-253-3
 2016  Perfectionism in Dance: A Case Example and Applied Considerations (Nordin-Bates, S. M. & Abrahamsen, F.) I "The Psychology of Perfectionism in Sport, Dance and Exercise" (Hill, A. ed.). ISBN 978-1-138-95868-5

Personer tilknyttet Norges idrettshøgskole
Fødsler i 1973