alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Åmli kirke

Åmli kirke er en langkirke fra 1909 i Åmli kommune, Agder fylke.

Kirken erstattet en kirke som brant palmesøndag i 1907 og er oppført etter samme tegninger. Den ble tegnet av Ludvig Karlsen i 1885, og byggmester i 1908–09 var Tellef Mosbergplassen. Det har vært kirke i Åmli siden middelalderen.

Litteratur

Eksterne lenker 
 Åmli kirkelige fellesråd (har også bilder av og opplysninger om interiør og kirkegård)
 
 

Kirker i Åmli
Kirker i Aust-Nedenes prosti
Kulturminner i Åmli
Norske kirker fra 1909
Langkirker i Agder og Telemark bispedømme
Gjøvdal kirke

Gjøvdal kirke er en langkirke fra 1803 i Åmli kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tømmer og har 200 plasser.

Det stod opprinnelig ei stavkirke på stedet, som var bygget på 1100-1200 tallet. Denne ble revet våren 1803 før den eksisterende kirken ble oppført.

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Åmli kyrkjelege fellesråd
 

Kirker i Åmli
Kirker i Aust-Nedenes prosti
Kulturminner i Åmli
Norske kirker fra 1803
Langkirker i Agder og Telemark bispedømme
Tovdal kirke

Tovdal kirke er en langkirke fra 1820 i Åmli kommune, Agder fylke. Kirken ble formelt innviet først i 1827.

Byggverket er i tømmer og har 105 plasser.

Malingstriden
Tovdal kirke ble landskjent på 1960-tallet da det pågikk en lokal konflikt om hvilken farge kirken skulle ha. Saken endte med at kirken ble malt hvit i 1964.

Litteratur

Referanser

Eksterne lenker 
 Åmli kyrkjelege fellesråd
 
 

Kirker i Åmli
Kirker i Aust-Nedenes prosti
Kulturminner i Åmli
Norske kirker fra 1820
Wilhelm Swensen
Langkirker i Agder og Telemark bispedømme
Kir

Kir er en cocktail som lages av crème de cassis (solbærlikør) og hvitvin.

Drinken er populær i Frankrike, der den vanligvis nytes som en apéritif før et måltid. Opprinnelig ble den laget med hvitvin laget av aligoté-druen fra Bourgogne, men i dag fåes den i lokale utgaver med forskjellige viner fra hele Frankrike.

Den er oppkalt etter Félix Kir (1876–1968), som var borgermester i Dijon i Bourgogne og gjerne serverte drinken når han hadde offisielt besøk.

Forskjellige varianter

I tillegg til den opprinnelige Kir kan man få en rekke forskjellige varianter:

 Kir Royal lages med champagne
 Kir Pétillant lages med musserende vin
 Cardinal lages med rødvin i stedet for hvitvin
 Kir Imperial lages med bringebærlikør i stedet for solbær, og med champagne
 Kir Normand lages med sider fra Normandie  i stedet for vin
 Kir Breton lages med sider fra Bretagne i stedet for vin
 Cidre Royal lages med sider i stedet for vin, samt calvados

Cocktailer
CASA C-101 Aviojet

CASA C-101 Aviojet er et spansk lett angrepsfly/treningsfly produsert av CASA. Prototypen fløy første gang 27. juni 1977 og flyet kom i operativ tjeneste i Ejército del Aire som treningsfly under navnet E-25 Mirlo. Eksportversjoner av flyet har blitt solgt til flyvåpnene i Chile, Honduras og Jordan. I alt 149 fly ble bygget før produksjonen stanset.

Utvikling og varianter 
 C-101EB-01, E-25 Mirlo i det spanske flyvåpenet, var den første, operative versjonen og er ustyrt med en Garret TFE731-2-2J turbofanmotor med en skyvekraft på 15,57 kN. Denne versjonen er i tillegg til å bli brukt som treningsfly også benyttet av Spanias nasjonale aerobatikkgruppe «Patrulla Aguila».

 C-101BB var en videreutvikling utstyrt med den kraftigere Garret TFE731-3-1J turbofanmotoren med en skyvekraft på 16,46 kN og seks våpenstasjoner under vingene med en kapasitet på opptil 2 250 kg og en stasjon under buken som kan utstyres med blant annet en DEFA 30 mm kanon eller to 12,7 mm mitraljøser. Denne versjonen ble solgt til Chile som C-101BB-02, men fikk betegnelsen T-36 i Chile, og til Honduras under betegnelsen C-101BB-03.

 C-101CC fløy første gang 16. november 1983 og skiller seg bare fra C-101BB ved den kraftigere Garret TFE731-5-1J turbofanmotoren med en skyvekraft på 19,13 kN. C-101CC ble solgt til Chile under betegnelsen C-101CC-02 hvor den fikk navnet A-36 Halcón. C-101CC ble også solgt til Jordan som C-101CC-04.

 C-101DD var en versjon med forbedret avionikk og våpenkapabilitet, men ingen kjøpere ble funnet og versjonen kom aldri i produksjon.

 ENAER T-36 er en lisensbygget C-101BB produsert i Chile av Empresa Nacional de Aeronautica Chile for det chilenske flyvåpenet

 ENAER A-36 Halcón er en lisensbygget C-101CC produsert i Chile av Empresa Nacional de Aeronautica Chile for det chilenske flyvåpenet. Et lite antall er også solgt til Fuerza Aérea Hondureña.

Spesifikasjoner (C-101EB)

Eksterne lenker 
 Wigs Palette-fargelegging

Angrepsfly
Treningsfly
Enmotors jetdrevne luftfartøy
Luftfartøy produsert i Spania
Mykland kirke

Mykland kirke er en åttekantet kirke fra 1832 i Froland kommune, Agder fylke. Byggverket er i tre og har 150 plasser.

Kirken skal blitt bygget uten tegninger («etter hodet») med Hornnes kirke eller Årdal kirke (Bygland) som forbilde. Gunder Olsen Lunderød (1782-1861) deltok i oppføringen av Årdal kirke i Bygland under ledelse av Anders Thorsen Syrtveit. Gunder Olsen fikk utbetalt 530 specidaler i årene 1830-1834 for arbeidet. Arbeidstegningene er bevart og gjengitt av Knut Mykland. Kirken var kommet under tak i løpet av 1829. 

Stiftsdireksjonen var misfornøyd med at menigheten hadde gått i gang med riving og nybygg uten formelle tillatelser, og med at bygget var åttekantet. Forbildet Hornnes hadde allerede begynt å sige, noe som ifølge stiftsdireksjonen skyldtes at allmuen ikke hadde greie på byggemåten. Ingeniørløytnant Johnsen ble sendt fra Kristiansand for å gjøre en vurdering, og han mente tårnet var for svakt fundamentert og at det sto i fare for å rase sammen - han ville derfor ha fire kraftige stolper til støtte for tårnet. Grosch vurderte Johnsens forslag før departementet ga sin godkjenning (i Kvinesdal var omtrent på samme tid en ingeniørløytnant Johnson engasjert til å lage tegninger til kirken). 

Etter lang forsinkelse i byggearbeidet ble kirken innviet i september 1832. Den hadde da flat himling (ikke hvelvet) og innvendige vegger var nakent tømmer. Kirken ble utvidet i 1882 med nytt våpenhus, den fikk samtidig løftet gulv i koret, ny prekestol, døpefont og altertavle (malt av Christen Brun). Kirken har pipeorgel fra 1960.

Tidligere kirke
Den forrige kirken på stedet hadde menigheten selv oppført i 1683, men denne ble solgt av kongen til sognepresten. Før 1683 måtte innbyggerne i Mykland reise til Vegusdal for å gå i kirken (på den tiden var det fortsatt stavkirke i Vegusdal). Brevet fra kongen 20. desember 1681 gå bygdefolket løyve til å sette opp kirken på det stedet de selv syntes mest bekvemt. Den ble satt opp på samme sted som dagens kirke og oppført i tømmer (Mykland er en skogsbygd med god tilgang på trevirke). 

Det er ellers bevart få opplysninger om hvordan kirken så ut, men ifølge tradisjonen var den avlang og firkantet (langkirke). Det ble innkjøpt en klokke støpt i Holland, denne henger også i den nåværende kirken. Sitteplassene i kirken ble fordelt etter gårder, med kvinner og menn på hver sin side. I 1830 var bygget forfallent og det ble revet for å gi plass til nytt bygg (dette ble bestemt sommeren 1827 da biskopen var på visitas). Kirken fra 1683 hadde også blitt for liten for det voksende folketallet.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Kirker i Froland
Kirker i Arendal prosti
Kulturminner i Froland
Oktogonale kirker i Norge
Norske kirker fra 1832
Brønnboring

Brønnboring er boring av brønn for å skaffe vann i områder hvor felles kommunal vannforsyning ikke kan levere vann. Det kan være på øyer eller i hytteområder hvor kommunal infrastruktur ikke er etablert. Mens det før var vanlig å grave brønner, er det nå mest vanlig å bore brønner. En rekke firmaer tilbyr brønnboring. Norges geologiske undersøkelser skal ha melding ved brønnboring. Ettersom brønnboring berører grunnvannet i en region, er det viktig for myndighetene å ha oversikt over bruken av dette. 

Vestnorsk Brunnboring er Norges eldste brønnboringsfirma.

Brønnboring og uhjelp 
I land hvor vann er en knapphetsressurs, kan brønnboring fungere som god utviklingshjelp og endre kvinners livssituasjon ved at de slipper å gå lange avstander for å hente vann. En rekke hjelpeorganisasjoner har derfor brønnboring som del av sine hjelpeprogrammer. Kirkens Nødhjelps program Jobb for livet har flere prosjekter relatert til brønnboring.

Eksterne lenker 
 Forskrift om meldeplikt ved brønnboring
 Kirkens Nødhjelp driver brønnboring i Etiopia

Vann
Utviklingshjelp

en:Water well#Drilled wells
Dybvåg kirke

Dypvåg kirke er en kirke fra 1200-tallet i Tvedestrand kommune, Agder fylke.

«Dyvå kjærke» er kjent, ikke bare for sin arkitektur, men mest for sitt rike og eiendommelige interiør. Kirken ble bygget som en steinkirke med mer enn 1,5 meter tykke murer i en skjev firkant og med koret østover. I 1700 ble sørmuren og koret revet, og tilføyelser utført i tømmer med det meget utradisjonelle alteret, slik at det ble en korskirke med tårn og spir. På sakristiets dør finner du hele historien skrevet. Der står bl.a: «I aar 1885 blev rommet ribbet og overmalt. Kirken restaureres etter fattig evne av arkitekt Lars Backer og maler Finn Krafft i aar 1921.» Dåpshuset fungerte som et lysthus i en have på Lyngør i en periode, men er nå på plass igjen. 

I dåpshuset står kirkens eldste inventar, døpefonten i kleberstein, antatt å være like gammel som kirken. Døpefonten ble antagelig i 1100-årene brukt som blomsterurne på Lyngør og derved tatt vare på. 

Blant det man bør være oppmerksom på er de vakre kirkeklokkene, skipsmodellene, orgelet og det vakre korskillet. På kirkegården finnes et monument over falne fra første verdenskrig, med rullestener til minne om bortkomne sjøfolk.

Historie 
Den eldste delen av Dypvåg kirke ble reist på 1100/1200 tallet. Sist på 1100-tallet ble det bygget steinkirke, med den gamle trekirken som kirkeskip. Da folketallet på 1600-tallet steg til gamle høyder etter svartedauden, fikk kirken et galleri, og i 1759 ble den utvidet på ny. Under pietismen på 1880-tallet ble kirken overmalt, men allerede i 1921-23 ble de gamle dekorasjonene avdekket.

Dette var en annekskirke som i 1724 solgt av kronen til almuen, representert ved fire av bygdens menn. Prisen var 560 riksdaler betalt 5. mai 1724, mens skjøtet først ble undertegnet av Frederik 4. på Fredensborg slott 20. november samme år. De nye eierne forpliktet seg til å sørge for vedlikehold av Dybvåg kirke, samt at «Missionsverket udi Findmarken» mottok en riksdaler og den lutherske kirke i England en skilling årlig. Juridisk var kirkesalget langt ute i gråsonen, siden kongens eiendomsrett var mildt sagt uklar. Egentlig var det biskop Deichman som foreslo for regjeringen i København at den kunne legge ut kirkegodset for salg, for ingen ville våge å dra kongens eiendomskrav i tvil. I Nord-Norge nøyde man seg likevel med å forpakte bort kirkene, men lenger sør ble flere solgt.

Omgivelser 
Det er kirkegård ved kirken. Dypvåg prestegård ligger øst-nordøst for kirken.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 
 Agderkultur
 Kunsthistorie.com
 Tvedestrand kirkelige fellesråd 

Kirker i Tvedestrand
Kirker i Aust-Nedenes prosti
Kulturminner i Tvedestrand
Religiøse byggverk fra 1200-tallet
Korskirker i Norge
Valgkirker i 1814
1200-tallet i Norge
Pat Matzdorf

Patrick «Pat» Clifford Matzdorf (født 26. desember 1949 i Sheboygan, Wisconsin) er en tidligere amerikansk friidrettsutøver som konkurrerte i høydehopp.

Matzdorf tangerte verdensrekorden i høydehopp i en landskamp mot Sovjetunionen 3. juli 1971 i Berkeley, California da han hoppet 2,29.

Han vant gull i høydehopp under de Panamerikanske leker 1971.

Eksterne lenker 
 

Høydehoppere fra USA
Personer fra Sheboygan County i Wisconsin
Fødsler i 1949
Verdensrekordsettere i friidrett
Vegårshei kirke

Vegårshei kirke er en korskirke fra 1808, innviet i 1810, i Vegårshei kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tre og har 350 plasser. Det er bygget i Louis-seize-stil og har prekestol plassert over alteret. I dag brukes prekestolen som står i koret. 

Adkomst til stedet er via fylkesvei 414 og fylkesvei 3700.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 Vegårshei kirkelige fellesråd
 
 Agderkultur med bilder fra kirken
  Kirker i Norge  (Kirchen in Norwegen)
 

Kirker i Vegårshei
Kirker i Aust-Nedenes prosti
Kulturminner i Vegårshei
Norske kirker fra 1810
Korskirker i Norge
Kirker med prekestolalter
Åssiden kirke

Åssiden kirke er en arbeidskirke fra 1967 i Drammen kommune, Viken fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Drammen prosti i Tunsberg bispedømme. 

Byggverket er i rød murstein og har 350 plasser. Kirken er inndelt i kirkesal, ungdomsrom, menighetssal, 2 kjøkken, kontorer, barnehage og seniorsenter med servering. Ved inngangspartiet til kirken står det et frittstående klokketårn med tre klokker levert av Olsen Nauen klokkestøperi med innskriftene: «Av Guds nåde», «Til Guds ære» og «Evig glade skal vi være». I 1987 ble kirken utvidet for å bygge et eldresenter i forbindelse med kirken.

Det er ikke kirkegård ved kirken, men Åssiden gravlund er 1700 meter unna. I 1997 fikk Drammen kirkelige fellesråd den gamle tømmerkirka som den gang sto i Rømers vei av den katolske kirke i Drammen, St. Laurentius som skulle bygge nytt på tomten.

Referanser

Eksterne lenker 
 Åssiden menighets hjemmeside
 Sigrid Marie Christie, Håkon Christie. Åssiden kirke i Norges Kirker utgitt av NIKU og KA
 
 

Kirker i Drammen
Kulturminner i Drammen
Norske kirker fra 1967
Byggverk tegnet av Harald Hille
Odd Østbye
Coimbragruppen

Coimbragruppen er et nettverk bestående av 39 europeiske universiteter og fikk sitt offisielle grunnlag ved undertegnelsen av gruppens charter i 1987. Det betegner seg som et nettverk av ledende forskningsuniversiteter og ble grunnlagt av bl.a. University of Oxford, som siden har forlatt nettverket. Fra Norge er Universitetet i Bergen medlem, mens Sverige er representert med Uppsala universitet. Gruppen er oppkalt etter byen Coimbra i Portugal, som huser Coimbrauniversitetet, et av Europas eldste universiteter.

Formål

Gruppen har i sitt charter formulert følgende formål:

Medlemmer

Belgia
 Katholieke Universiteit Leuven
 Université catholique de Louvain

Danmark
 Aarhus Universitet

Estland
 Universitetet i Tartu

Finland
 Åbo Akademi
 Åbo universitet

Frankrike
 Universitetet i Montpellier (tre universiteter)
 Universitetet i Poitiers

Irland
 National University of Ireland, Galway
 Trinity College i Dublin

Italia
 Universitetet i Bologna
 Universitetet i Padova
 Universitetet i Pavia
 Universitetet i Siena

Litauen
 Universitetet i Vilnius

Nederland
 Universitetet i Groningen
 Universitetet i Leiden

Norge
 Universitetet i Bergen

Polen
 Det jagiellonske universitet

Portugal
 Universitetet i Coimbra

Romania
 Universitetet i Iași

Russland
 Statsuniversitetet i St. Petersburg

Spania
 Universitetet i Barcelona
 Universitetet i Granada
 Universitetet i Salamanca

Storbritannia
 Universitetet i Bristol
 Universitetet i Durham
 Universitetet i Edinburgh

Sverige
 Uppsala universitet

Sveits
 Universitetet i Genève

Tsjekkia
 Karlsuniversitetet i Praha

Tyrkiet
 Universitetet i Istanbul

Tyskland
 Universitetet i Köln
 Georg-August-Universität
 Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg
 Friedrich-Schiller-Universität Jena
 Universitetet i Würzburg

Ungarn
 Eötvös Loranduniversitetet i Budapest

Østerrike
 Karl-Franzens-Universität Graz

Eksterne lenker

 

Universiteter
Etableringer i 1985
Skurdalen kirke

Skurdalen kirke (Skurdalen kyrkje) er en kirke konstruert i en triangulær form, i Hol kommune, Viken fylke. Den ble oppført i 1968-69 og innviet den 7. september 1969.

Byggverket er i mur og stein og har 150 plasser. Altertavlen er laget av Victor Sparre.

Litteratur

Eksterne lenker 
 Hol kirkelige fellesråd
 Skurdalen kapell i «Norges kirker»
 Skurdalskyrkja hos Tunsberg bispedømme
 
 

Kirker i Hol
Kirker i Hallingdal prosti
Kulturminner i Hol
Norske kirker fra 1968
Efteløt kirke

Efteløt kirke er en langkirke i romansk stil fra ca. 1184 i Kongsberg kommune, Viken fylke.

Den er en steinkirke med murer av naturstein opp til 1 meter tykke. Kirken var viet til døperen Johannes og jomfru Maria. Efteløt har alltid vært hovedkirken i Sandsvær.

Ved en ombygging i 1876 ble kirken bygd om til en mer gotisk stil. Blant annet ble takrytteren erstattet med et vesttårn, kirken ble gjort større, og de gamle, rundbuede vinduene ble erstattet med spissbuede. Kirken er bygd i stein og har 190 plasser.

I 1953 ble kirken restaurert innvendig.

Eksterne lenker 
 Efteløt kirke (PDF-brosjyre hos Tunsberg bispedømme)
 Sigrid og Håkon Christie: Efteløt kirke i «Norges kirker»
 Kongsberg kirkelige fellesråd
 Kongsberg kommune
 
 

Kirker i Kongsberg
Kirker i Kongsberg prosti
Norske middelalderkirker i stein
Kulturminner i Kongsberg
Religiøse bygninger fra 1100-tallet
Valgkirker i 1814
Fredete byggverk i Viken
Hedenstad kirke

Hedenstad kirke er en langkirke fra 1100–1200 i Kongsberg kommune i Viken.

Byggverket er i stein og har 170 plasser.

Adkomst til stedet er via fylkesvei 2766 og fylkesvei 2770.

Eksterne lenker 
 
 Sigrid og Håkon Christie: Hedenstad kirke i «Norges kirker»
 Bernt Eggen: Middelalderkirken på Hedenstad ved Kongsberg (hos Terra Buskerud)
 Kongsberg kommune
 Kongsberg kirkelige fellesråd
 
  Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)

Kirker i Kongsberg
Kirker i Kongsberg prosti
Kulturminner i Kongsberg
Norske middelalderkirker i stein
Religiøse bygninger fra 1100-tallet
Fredete byggverk i Viken
Jondalen kirke

For Jondal kirke i Hardanger, se Jondal kirke

Jondalen kirke er en langkirke fra 1882 i Jondalen i nåværende Kongsberg kommune i Viken fylke.

Byggverket er i tre og tømmer og har 150 plasser.

Kirken ligger ved fylkesvei 37.

Kilder

Eksterne lenker 
 
 
 Sigrid og Håkon Christie: Jondalen kirke i «Norges kirker»
 Kongsberg kommune
 Kongsberg kirkelige fellesråd
 Kongsberg og Jondalen menighet
  Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)

Kirker i Kongsberg
Kirker i Kongsberg prosti
Kulturminner i Kongsberg
Religiøse byggverk fra 1882
1882 i Norge
Jacob Wilhelm Nordan
Gulbrand Johnsen
Komnes kirke

Komnes kirke er en langkirke fra 1881 i Kongsberg kommune, Viken fylke. Dagens kirke ble reist 1881 til erstatning for stavkirken som da ble revet. Den nye kirken ble bygd rett nord for den gamle kirketomten som ble utlagt til kirkegård.

Byggverket er i tre og har 170 plasser.

Adkomst til stedet er via fylkesvei 40.

Eksterne lenker
 Sigrid og Håkon Christie: Komnes kirke i «Norges kirker»
 Kongsberg kirkelige fellesråd
 Kongsberg kommune
 
 
  Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)

Kirker i Kongsberg
Kirker i Kongsberg prosti
Kulturminner i Kongsberg
Religiøse byggverk fra 1881
1881 i Norge
Fredete byggverk i Viken
Tuft kirke

Tuft kirke er en langkirke fra 1880 i Kongsberg kommune, Viken fylke.

Byggverket er i tegl og har 150 plasser.

Middelalderkirken 

Den første kirken på stedet var en enskipet stavkirke fra middelalderen, Túpta kirkja. Stavkirken nevnes første gang i 1366, den beskrives også på 1500-tallet og ved en synfaring i 1673 der den beskrives som «bygt af stolper og klædt mellem med hugne bord» (den skal også ha hatt svalgang). Dietrichson antok at stavkirken skriver seg fra omkring 1200. Stavkirken ble revet i 1880 da murkirken ble oppført.

Referanser

Eksterne lenker 
 Tuft kirke i Hvittingfoss, Tunsberg bispedøme
 Sigrid og Håkon Christie: Tuft kirke i «Norges kirker»
 Kongsberg kirkelige fellesråd
 
 

Kirker i Kongsberg
Kirker i Kongsberg prosti
Kulturminner i Kongsberg
Religiøse byggverk fra 1880
1880 i Norge
Fredete byggverk i Viken
Glesne kapell

Glesne kapell er en langkirke fra 1909 i Krødsherad kommune, Viken fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Eiker prosti i Tunsberg bispedømme.

Byggverket er i tre og har 200 plasser. Arkitekt for kapellet var Hans Horn.

Eksterne lenker 
 Glesne kapell Krøderen Kirkesøk
 
 Sigrid og Håkon Christie: Glesne kapell i «Norges kirker»
 Synnøve Hegge Sæta og Truls N. Glesne: Glesne kapell 100 år (hos Tunsberg bispedømme)
 Krødsherad kirkelige fellesråd

Kirker i Krødsherad
Kulturminner i Krødsherad
Kirker i Eiker prosti
Norske kirker fra 1909
Hans Horn
Olberg kirke

Olberg kirke er en korskirke fra 1859 i Krødsherad kommune, Viken fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Eiker prosti i Tunsberg bispedømme.

Byggverket er i tre og har 600 plasser.

Historie
Det var Jørgen Moe som i sin tid som stedets kapellan, fikk revet den gamle stavkirken på Olberg for å bygge en ny og større kirke på omtrent samme plass, men noe av kirkeinventaret ble likevel tatt vare på fra den gamle kirken.

Prekestolen er fra 1699, men ble en gang i tiden 1725-1750 prydet med akantusløvverk. I samme periode fikk også stavkirken en ny døpefont med samme typen barokke akantusløvverk, utført av den samme kunsthåndverkeren. Både prekestolen og døpefonten er fremdeles i bruk. Den ukjente treskjæreren utførte dessuten et korskille til den tidligere kirken som det nå bare er noen rester igjen av på kirkeloftet.

Eksterne lenker
 
 
 Sigrid og Håkon Christie: Olberg kirke i «Norges kirker»
 Truls N. Glesne: Olberg kirke (hos Tunsberg bispedømme)
 Krødsherad kirkelige fellesråd

Kirker i Krødsherad
Kirker i Eiker prosti
Kulturminner i Krødsherad
Religiøse byggverk fra 1859
1859 i Norge
Korskirker i Norge
Gustav Adolph Lammers
Veikåker kapell

Veikåker kapell er en langkirke fra 1934 i Krødsherad kommune, Viken fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Eiker prosti i Tunsberg bispedømme.

Byggverket er i tømmer og har 150 plasser.

Adkomst til stedet er via riksvei 7.

Eksterne lenker
 Sigrid og Håkon Christie: Veikåker kapell i «Norges kirker»
 Truls N. Glesne: Veikåker kapell 75 år (hos Tunsberg bispedømme)
 Krødsherad kirkelige fellesråd
 Kirkesøk – Veikåker kapell
 
  Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)

Kirker i Krødsherad
Kirker i Eiker prosti
Kulturminner i Krødsherad
Norske kirker fra 1934
Heggen kirke

Heggen kirke er en korskirke fra 1200 i Modum kommune, Viken fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Eiker prosti i Tunsberg bispedømme.

Kirken er i stein og har 460 plasser.

Den ble utvidet til korskirke i 1697 og ble også utvidet i 1832 med nytt korparti, og i 1878. den ble også restaurert i 1928 og 1996. 
Altertavlen er fra 1698 og prekestolen er noen år yngre. Kirken inneholder blant annet den eldste norske kopien av Leonardo da Vincis Nattverden.

Kirken har en messehagel fra 1764, og et eksemplar av Christian IVs Bibel.

Adkomst til stedet er via Heggenv. og Rv284.

Se også 
 Heggenfløyen

Eksterne lenker
 Modum kirkelige fellesråd
 Jubileumsbok på Bokhylla.no
 Heggen kirke i «Norges kirker»
 
 
  Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)

Kirker i Modum
Kulturminner i Modum
Kirker i Eiker prosti
Norske middelalderkirker i stein
Religiøse byggverk fra 1200-tallet
Korskirker i Norge
Valgkirker i 1814
Fredete byggverk i Viken
1200-tallet i Norge
Nykirke (Modum)

Nykirke er en langkirke fra 1847 i Modum kommune, Viken fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Eiker prosti i Tunsberg bispedømme.

Byggverket er i tømmer og har 350 plasser.

Den første kirken på denne stedet, var en stavkirke som ble reist rundt 1300. Denne ble erstattet av en tømmerkirke på 1600-tallet som igjen ble erstattet av dagens kirke i 1847.

Altertavlen, prekestolen og døpefonten er fra 1720.

Adkomst til stedet er via Fv149 og Rv287.

Galleri

Eksterne lenker
 Modum kirkelige fellesråd
 Nykirke kirke i «Norges kirker»
 Kirkesøk: Nykirke kirke, Modum
  Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)
 

Kirker i Modum
Kirker i Eiker prosti
Christian H. Grosch
Kulturminner i Modum
Religiøse byggverk fra 1847
1847 i Norge
Snarum kirke

Snarum kirke er en langkirke fra 1869 i Modum kommune i Viken fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Eiker prosti i Tunsberg bispedømme.

Byggverket er i tegl og har 370 plasser. Arkitekt for kirken var Georg Andreas Bull.

Den første kirken på stedet var en stavkirke fra middelalderen. Den  ble erstattet av en tømmerkirke i 1702, før dagens kirke ble bygd i 1869.

Adkomst til stedet er via Rv280 og Fv148.

Galleri

Eksterne lenker
 Modum kirkelige fellesråd
 Snarum kirke i Norges kirker
 
  Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)
 

Kirker i Modum
Kirker i Eiker prosti
Kulturminner i Modum
Religiøse byggverk fra 1869
1869 i Norge
Bygninger tegnet av Georg Andreas Bull