Mo i Rana lufthavn, Fagerlia

Mo i Rana lufthavn, Fagerlia er en kommende sivil flyplass i Fagerlia i nærheten av Steinbekkhaugen, på nordsiden av E12 og Gruben i Mo i Rana.

Rullebanen vil ha en lengde på 2400 meter og være innrettet i retningen 08/26. Flyplassen vil betjene kommunene Rana, Hemnes og Nesna. Den vil være den første flyplassen i Norge som er bygd uten et lokalt flytårn; lufttrafikktjenesten vil fjernstyres fra Bodø Remote Tower Center i Langstranda 38 i Bodø.

Byggingen startet 6. september 2022 og er estimert å avsluttes i fjerde kvartal 2025.

Flyplassen skal erstatte Mo i Rana lufthavn, Røssvoll.

Navnet
Lufthavnen ble 22. desember 2015 kalt Mo i Rana lufthavn, Steinbekkhaugen.

Navneformen Polarsirkelen lufthavn, Hauan, er også blitt brukt. Navneformen Hauan er avledet av leddet Haugen eller Håjen (hå'jen) i det sammensatte ordet Steinbekkhaugen.

Navnet ble i 2015 endret til Fagerlia, da denne ligger geografisk nærmere flyplassen.

Regional betydning

Fem omstillinger
Flyplassen må ses i sammenheng med utviklingen i kommunen for øvrig. Rana kommune har vært gjennom fire omstillinger, og er nå i gang med den femte.

 Den første omstillingen begynte i 1854, da Lars Aagaard Meyer (1831–1909)  — en handelsmann fra Nesna med tyske aner, startet båtproduksjon og årlig leverte 2 500 båter av ulike typer.
 Den andre omstillingen startet da Dunderland Iron Ore Company ble grunnlagt i London i 1902. Dette var et gruveselskap som jobbet med å utvinne det som var landets rikeste jernmalm-forekomster i Dunderlandsdalen. I 1937 ble det erstattet av Rana Gruber.
 Den tredje omstillingen kom da Norsk Jernverk ble etablert i 1946, for å skape en nasjonal produksjon av jern- og stålprodukter «(jernsaken)». I kjølvannet av dette ble Norsk Koksverk etablert i 1961.
 Den fjerde omstillingen fant sted mellom 1988 og 1993. Den kom etter at Stortinget besluttet å legge ned den malmbaserte stålproduksjonen i Mo i Rana. I denne fasen ble Nasjonalbibliotekets avdeling i Mo i Rana og Statens Innkrevingssentral etablert.
 Den femte omstillingen begynte i 2016 med en visjon om å gjøre Mo i Rana til Norges grønne industrihovedstad. Omstillingen har sammenheng med at Parisavtalen av 22. april 2016 drev frem «det grønne skiftet» eller den grønne revolusjon. 

Den 20. august 2013 åpnet Campus Helgeland i Torggata 1B i Mo i Rana sentrum. Den 1. januar 2016 ble campusen en del av Nord universitet, og den 1. juli 2016 ble SINTEF Helgeland offisielt etablert; selskapet samarbeider med bedrifter i regionen for å gi den landbaserte industrien grønn konkurransekraft og en bærekraftig utvikling ved hjelp av forskningsbasert innovasjon og bærekraftig teknologi.

Som en konsekvens av «det grønne skiftet» arbeides det for en ny dypvannskai (se nedenfor), slik at større skip kan ankomme Mo i Rana. Det arbeides også med batterifabrikken FREYR, en grønn nordisk løsning. Fabrikken er ventet å gi 3 000 nye arbeidsplasser og en befolkningsøkning på om lag 20 prosent. Begge disse prosjektene skal være ferdige i 2025, parallelt med åpningen av flyplassen.

Også turistindustrien i kommunen blomstret som følge av «det grønne skiftet». Scandic Meyergården hotell arbeider med å utvide hotellet med fire etasjer og minimum 100 nye rom; det nye bygget vil stå ferdig i 2025 samtidig med åpningen av flyplassen. Hotellet Fjordgaarden Mo ble skilt ut i 2015 som et selvstendig hotell, og i april 2015 åpnet Clarion Collection Hotel Helma.

Dypvannskai

Mo Industripark AS, Mo i Rana Havn KF og Rana kommune har lenge utredet en dypvannskai/tungvektskai i Mo i Rana. Siden 2015 har dypvannskaien vært utredet av RIT. Prosjektet innebærer en utvidelse av seilingsdybden ved Toraneskaia fra 8 til 15–18 meter.

Prosjektet vil medføre miljømudring. Sjøbunnen er forurenset etter utslipp fra den tiden staten drev jernverk og koksverk. Gjennom miljømudring og sikker lagring av sedimenter vil tiltaket bidra til å rydde opp i forurenset sjøbunn.

Ny flyplass – Fra idé til virkelighet

Oppsummering
Stortinget vedtok enstemmig den 20. juni 2017 bygging av en ny flyplass i Fagerlia i nærheten av Steinbekkhaugen som skal erstatte Mo i Rana lufthavn, Røssvoll.

Den 16. september 2022 signerte AF Gruppen Norge AS kontrakten som totalentreprenør.

Byggearbeidet startet allerede 6. september 2022. Etter avklaring av spørsmål knyttet til reindriftnæringen, startet byggingen formelt 26. september 2022 da ordfører Geir Waage avfyrte den første ladningen med dynamitt på den nye tilførselsveien fra E12.

Flyplassen er estimert å åpnes i fjerde kvartal 2025. Den skal erstatte Mo i Rana lufthavn, Røssvoll.

Flyplassen skal inneholde en terminal på 5000 kvadratmeter, og en parkeringsplass med plass til 450 biler. Driftsbygninger kommer i tillegg på omtrent 5000 kvadratmeter. Flyplassen bygges med tre oppstillingsplasser for store fly, samt noe for mindre fly. Det skal også være to oppstillingsplasser for helikopter.

Bakgrunn

Kortbaneflyplassene på Helgeland ble åpnet fra 1968 til 1987 i byene Brønnøysund (Brønnøy), Mo i Rana (Røssvoll), Mosjøen (Kjærstad) og Sandnessjøen (Stokka).

De betjenes av Widerøe med Dash 8 turbopropfly – i hovedsak 39-seters, som for det meste går mellom Trondheim og Bodø. Passasjerer til Oslo må som regel veksle fly i Trondheim.

Debatten om lokalisering av en ny og større flyplass på Helgeland har vært preget av både flytekniske, geografiske og lokalpolitiske momenter.

Før 2003 ble det utredet 17 forskjellige forslag til lokalisering: To i Grane (Trofors nord, Stormyra-Innerfjellet og Trofors sør, Stormoen), seks i Vefsn (Holandsvika, Drevja-Rognryggmoen, Elsfjord-Kråkstad, Elsfjord-Vargmoan, Elsfjord-Nøkkeltjønna og Elsfjord-Stormoen), to i Hemnes (Korgen sør-Villmoen og Korgen nord-Stormyra), et i Rana (Sjonbotn-Nordengmyra), et i Nesna (Skogsleira) og to i Leirfjord (Sundøya-Åkervikmyra og Leland). 

Ingen av disse forslagene var politisk samlende samtidig som de tilfredsstilte kravene til flytekniske parametre som ender ut i en akseptabel regularitet. Verken Røssvoll eller Kjærstad har hatt utvidelsesmuligheter for en 2000 meter lang rullebane for jetfly, eksempelvis Boeing 737.

Åpningen av Korgfjelltunnelen 16. september 2005 aktualiserte spørsmålet om ny flyplass ytterligere, fordi tunnelen forkortet avstanden og reisetiden mellom Mo i Rana og Mosjøen.

Den 3. september 2020 ble E6 ytterligere forkortet; da åpnet tre parseller i prosjektet E6 Helgeland sør mellom Kulstaddalen og Osen. Avstanden mellom de to byene er i dag 87,48 km.

Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS
Selskapet Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS (PLU) ble grunnlagt den 20. mars 2007 i Mo i Rana av hjørnesteinsbedrifter i åtte kommuner på Helgeland: Hattfjelldal, Rødøy, Lurøy, Træna, Nesna, Hemnes, Rana og Herøy. Formålet var å etablere en ny og større flyplass for jetfly av typen Boeing 737, som kunne betjenes av flyselskap som Scandinavian Airlines og Norwegian Air Shuttle.

Den 30. august 2010 leverte selskapet PLU en konsesjonsøknad til luftfartstilsynet om bygging av ny storflyplass på Hauan i Mo i Rana. Dette var den første konsesjonssøknaden siden byggingen av lufthavnen på Gardermoen i 1997. Den 3. november 2010 utsatte luftfartstilsynet behandlingen av søknaden i påvente av arbeidet med ny nasjonal transportplan 2014–2023.

Den 16. desember 2010 opplyste samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa (f. 1948) at hun hadde bedt luftfartstilsynet om en redegjørelse for de flyoperative og tekniske forhold for en ny flyplass på Helgeland.

En foreløpig teknisk og operativ vurdering ble overlevert av luftfartstilsynet til Samferdselsdepartementet den 3. februar 2011. Den konkluderte med at Polarsirkelen lufthavn vil kunne oppnå en teknisk og operativ godkjenning i medhold av luftfartsloven § 7-11.

Helgeland Lufthavn AS
Prosjektet konkurrerte den første tiden med aktører i Mosjøen som arbeidet for en flyplass mellom Drevvatn og Elsfjord i Vefsn omtrent 40 km fra Mosjøen, 50 km fra Sandnessjøen, og 65 km fra Mo i Rana. Selskapet Helgeland Lufthavn ble støttet av flere kommuner og av lokalt næringsliv i Vefsn.

Den 6. juli 2007 frarådet Avinor AS bygging av en flyplass nær Drevja med henvisning til den værmessige tilgjengeligheten for lokaliteten. Tidligere ordfører i Vefsn, Jann-Arne Løvdal, nektet å godta værrapporten med begrunnelse i angivelig svikt i værmålingene.

Den 15. desember 2010 opplyste Helgeland Lufthavn AS at selskapet hadde fått nye krevende oppgaver med å sluttføre utredningsarbeidet.

En værrapport ble utarbeidet av Meteorologisk Institutt på oppdrag for Helgeland Lufthavn AS den 27. desember 2010. Den ble også gjort tilgjengelig i Helgelands Blad og Rana Blad. Rapporten fortalte om omtrent samme værmålinger ved den planlagte flyplassen som fikk Avinor til å skrinlegge samme prosjekt i 2003, 2006 og 2007.

I den foreløpige vurderingen fra luftfartstilsynet av 3. februar 2011, nevnt ovenfor, ble det konkludert med at Helgeland lufthavn ikke kunne påregne godkjenning i medhold av luftfartsloven § 7-11.

Den 17. februar 2011 gikk styret i Helgeland Lufthavn AS inn for å avvikle selskapet. Nedleggelsen ble vedtatt i generalforsamlingen i Mosjøen den 23. mars 2011. 

Dermed ble bare prosjektet til Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS stående igjen som aktuelt.

Vedtatt av Nordland fylkesting
Den 22. februar 2011 presenterte Gravity Consult en rapport for Fylkestinget, utarbeidet på oppdrag fra fylkesrådet i Nordland. Rapporten søkte å vise endringer i passasjertall og passasjerstrømmer ved tre ulike scenarioer for lufthavnstruktur på Midtre og Nordre Helgeland.

Den 23. mars 2011 ba fylkesrådet i Nordland fylkestinget om å avgjøre saken om flyplass i april 2011. Anbefalingen fra fylkesråd Odd Eriksen (Ap) var at fylkestinget burde gå inn for en storflyplass på Hauan i Mo i Rana.

Den 18. juni 2013 vedtok Stortinget å legge flyplassen inn i Nasjonal transportplan 2014–2023 som ny flyplass for Helgeland og å tilføre Avinor AS midler til å gjennomføre byggingen. 

Den 22. desember 2015 leverte Avinor AS en søknad til luftfartstilsynet om bygging av flyplass i Mo i Rana. Avinor AS leverte også en fremdriftsplan, og offentliggjorde navnet på den nye flyplassen: Mo i Rana lufthavn, Steinbekkhaugen. Navneformen ble etterhvert endret til Fagerlia.

Den 8. mars 2016 sa Fylkestinget i Nordland ja til bygging av en ny flyplass i Mo i Rana for andre gang med 35 mot 9 stemmer. Den 6. juni 2016 vedtok fylkestinget å sende sin anbefaling til Stortinget under behandlingen av Nasjonal transportplan 2018-2029.

Godkjent av Luftfartstilsynet
Den 4. oktober 2016 godkjente Luftfartstilsynet byggingen.

Stortingsvedtak
Den 24. mars 2017 kunngjorde Erna Solbergs regjering byggingen av en ny og større flyplass langs E12 på Hauan i Mo i Rana. Flyplassen ble lagt inn i Nasjonal transportplan 2018–2029, og det ble bevilget 1,47 milliarder kroner til formålet.

Den fremtidige flyplassen ble kalt Mo i Rana lufthavn, Steinbekkhaugen. Dette navnet ble etterhvert endret til Fagerlia.

Det ble bestemt at den nye flyplassen vil ha teknologi for automatisering og fjernstyring av flytårn som inntil da ikke var tatt i bruk på andre flyplasser. Fjernstyringen vil finne sted fra Bodø Remote Tower Center, som ble operativt den 19. oktober 2019.

Transportplanen ble lagt frem den 5. april 2017, og ble enstemmig vedtatt av Stortinget den 20. juni 2017. 168 av 169 stortingsrepresentanter stemte for å bygge en framtidsrettet flyplass ved Mo i Rana. Vedtaket avsluttet en mer enn ti år lang politisk prosess. 

Den 30. august 2017 tok statsminister Erna Solberg det første symbolske spadtaket til den nye flyplassen.

Den 15. mai 2017 hadde 27 lokale bedrifter levert et opprop til Stortingets transport- og kommunikasjonskomite, i forkant av Stortingets behandling den 20. juni 2017:

 Nova Sea (Lurøy)
 Mo Industripark (Rana)
 Arbor (Hattfjelldal)
 Trenor (Hemnes)
 Westcon (Nesna)
 Modolv Sjøset (Træna)
 Selsøyvik Havbruk (Rødøy)
 Kvarøy Fiskeoppdrett (Træna)
 Lovundlaks (Lurøy)
 Rana Gruber
 Celsa Nordic (Rana)
 Elkem AS; Glencore Manganese Norway (Rana)
 Pelagia (Træna)
 Helgeland Smolt (Rødøy)
 Tomma Laks (Nesna)
 Hæhre Entrepenører
 SINTEF Molab (Rana)
 Momek Group (Rana)
 Klokkergården (Rødøy)
 Lovund hotell (Lurøy)
 Scandic Meyergården hotell (Rana)
 EVRY Card Services (Rana)
 Meyership (Rana)
 Nordland Teater (Rana)
 Helgeland Holding (Rana)
 Akva Group/Helgeland Plast (Rana)
 Gabbro Nor (Nesna).

Byggekontrakt

Den 23. mai 2019 kl 12 ble tilbudsgrunnlaget for konkurransen om bygging av flyplassen lagt ut i  markedet. 

Fristen for å søke om prekvalifisering var 25. juni 2019, og den 4. juli ble tre selskaper inviterte til å gi tilbud: AF Gruppen Norge AS, Peab Anlegg AS og Skanska Norge AS. Da fristen løp ut 31. oktober 2019 klokken 1200 hadde de to selskapene AF Gruppen Norge AS og Peab Anlegg AS levert inn tilbud.

Den 24. januar 2020 ble byggekontrakten tildelt Peab Anlegg AS, med Hæhre Entrepenører AS som underleverandør. Sistnevnte arbeidet fra 2015 til 2019 med E6 Helgeland nord. Kontrakten var på 1.7 milliarder kroner eksklusiv merverdiavgift.

Planlagt byggestart var 1. august 2021, men på grunn av forsinkelser og utsettelser ble kontrakten lyst ut på nytt den 20. mai 2021. 

For å sikre maksimal gevinst av kontraktstrategien bidro bemanningsselskapet Right Management (etablert 1980) i prosessen. Den 19. august 2021 ble konsulentselskapet Sweco Norge AS tildelt kontrakten som byggherreorganisasjon.

Den 9. desember 2021 lyste Avinor ut en entreprisekonkurranse for byggingen, i samarbeid med Rana kommune og Polarsirkelen Lufthavnutvikling.

Totalentreprenør for ny flyplass ble 18. august 2022 tildelt AF Gruppen Norge AS.

Avinor får i oppdrag å lede byggingen
Den 5. februar 2019 ga Erna Solbergs regjering, ved samferdselsminister Jon Georg Dale (Frp, f. 1984), klarsignal til at flyplassen kan bygges uten hjelp fra staten.

Den planlagte flyplassen ville i så fall blitt en av få flyplasser i Norge som ble bygd og drevet utenfor Avinor-systemet. Haugesund lufthavn har vært drevet av et privat selskap, Lufthavndrift AS, siden 12. mai 2019.

Koronapandemien i 2020 førte til en endring i disse planene.

Den 14. februar 2017 hadde Rana kommune vedtatt at kommunen selv skulle bidra med 300 millioner kroner av finansieringen. Lokalt næringsliv skulle også bidra med 300 millioner kroner, i tillegg til 1,47 milliarder kroner fra staten.

Den 4. mai 2020 informerte ordføreren i Rana, Geir Waage (Ap), at kommunen og staten i stedet måtte ta næringslivets andel på 300 millioner kroner. Varaordfører Anita Solli (H) mente det var vanskelig å forvente seg bidrag fra næringslivet i den situasjonen som Norge var kommet opp i. Kommunen økte derfor sin andel til 450 millioner kroner.

Den 28. mai 2020 ga samferdelsminister Knut Arild Hareide (KrF) Avinor i oppdrag å overta prosessen med byggingen. Signalene om dette kom fra regjeringen allerede den 20. mars 2020.

Avinor fikk beskjed om å oppdatere sitt eget forprosjekt fra desember 2015, og fikk en frist til 3. juli 2020 med å legge frem sin rapport.

Avinor trengte mer tid, og var ferdig med sitt nye forprosjekt i mars 2021. Forprosjektet viste en kostnad for lufthavnen på 2,4 milliarder kroner. Kostnadene inkluderer ny vei til flyplassen fra E12. Den 5. mars 2021 bevilget regjeringen Solberg 1.8 milliarder kroner til den nye flyplassen som ledd i første del av nasjonal transportplan 2018–2029.

I revidert nasjonalbudsjett den 19. juni 2020 het det i vedtak 737: «Stortinget ber regjeringen jobbe raskt og gjøre nødvendige avklaringer som må til for å realisere planlagt flyplass i Mo i Rana.»

Den 6. april 2021 ble flyplassen KS2-godkjent. 

I revidert nasjonalbudsjett den 11. mai 2021 økte regjeringen det statlige bidraget fra 1,8 til 2,2 milliarder kroner.

Midlertidig bevaring av de andre flyplassene på Helgeland
I vedtak 1217 av 11. juni 2021 (tilknyttet Prop. 193 S (2020-2021), Innst. 648 S (2020-2021)) heter det:

 

Vedtaket ble truffet ved behandlingen av bl.a. Prop. 117 S (2019–2020) Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer i statsbudsjettet 2020 og Prop. 127 S (2019–2020) Endringer i statsbudsjettet 2020 under Kunnskapsdepartementet, Kulturdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Kommunal- og moderniseringsdepartementet, Arbeids og sosialdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Barne- og familiedepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet, Landbruks- og matdepartementet, Samferdselsdepartementet, Klima- og miljødepartementet, Finansdepartementet, Forsvarsdepartementet og Olje- og energidepartementet (økonomiske tiltak i møte med virusutbruddet), jf. Innst. 360 S (2019–2020).

Regjeringen foreslo en kostnadsramme for prosjektet i Prop. 193 S (2020–2021) Nokre saker om luftfart, veg, særskilde transporttiltak og jernbane. Transportkomiteen sluttet i Innst. 648 S (2020–2021) seg til forslaget.

Samtidig gikk vedtak 1215 av 11. juni 2021 ut på å beholde de andre lufthavnene på Helgeland:

Vedtaket ble truffet ved behandlingen av Prop.193 S (2020–2021) Nokre saker om luftfart, veg, særskilde transporttiltak og jernbane, jf. Innst. 648 S (2020–2021). Det har vært lagt til grunn at det er Stortinget som avgjør hvilke lufthavner Avinor AS skal ha ansvaret for, jf. Meld. St. 30 (2016–2017) Verksemda til Avinor AS og Innst. 430 S (2016–2017).

Lufthavnene i Mosjøen, Sandnessjøen og Brønnøysund er ikke omtalt i nasjonal transportplan 2022–2033. Det legges derfor til grunn at disse lufthavnene skal videreføres.

I Meld. St. 4 (2021–2022) Melding til Stortinget, Tilråding fra Statsministerens kontor 1. oktober 2021, hvor disse vedtakene ble tatt opp, heter det at «[Samferdsels]departementet anser med dette anmodningsvedtaket som fulgt opp».

Forslag om å nedlegge en av flyplassene
På oppdrag fra Samferdselsdepartementet utarbeidet Oslo Economics (OE), i samarbeid med Norconsult og Nord universitet, rapporten «Forslag til offentlige kjøp av regionale flyruter». Rapporten ble lagt frem 11. november 2022.

Rapporten er en del av prosessen i forbindelse med nye FOT-ruter («forpliktelse til offentlig tjenesteytelse») som trer i kraft fra 2024. Rapporten er landsdekkende, og kapittel 7 handler om Helgeland. Der antydes det at byggingen av Fagerlia Lufthavn kan medføre at minst en av kortbaneflyplassene på Helgeland legges ned. Brukerne vil miste flytilbudet derifra, men ulempen veies opp av et tilbud fra Mo i Rana med lavere pris og høyere frekvens.

Dette er imidlertid ikke aktuell politikk for regjeringen til Jonas Gahr Støre.

2400 meter lang rullebane?

Den 23. august 2021 ble Avinor tildelt oppdragsbrevet av Samferdselsdepartementet. Avinor fikk samtidig i å oppdrag å vurdere en forlengelse av rullebanen fra 2 200 til 2 400 meter.

En 2 400 meter lang rullebane vil nemlig gjøre det mulig med direktefly fra  Mo i Rana til Kanariøyene, Thailand, Tokyo og New York.

På side 73 i Proposisjon 1.S (2021-2022) heter det:

I statsbudsjettet for 2023, som ble lagt frem 15. desember 2022, var dette spørsmålet ennå uavklart.

Pengeinnsamling og godkjenning av ESA

Den 8. oktober 2021 bevilget SpareBank 1 Helgeland og Sparebank 1 Nord-Norge samlet 30 millioner kroner for å få flyplassen i Rana realisert.

Den 1. mars 2022 ble det opplyst at en kronerulling blant privatpersoner, russen i Rana, 72 lokale bedrifter, samt lag og foreninger hadde samlet inn 150 millioner kroner. Dermed var pengene til den nye flyplassen på plass. 

Blant russen var det Russ-85 som tok initiativet i 2015 med kr 16 000 til flyplassen; Russ-86 bidro med kr 26 000 og Russ 2009 med kr 25 000. 

En fintelling ble presentert den 26. august 2022 av administrerende direktør i Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS, og styreleder i Rana Utvikling, Ole-Magne Kolstad (f. 1980). Den viste at det var samlet inn 25 millioner kroner mer enn nødvendig; disse pengene vil selskapet bruke på ruteutvikling.

Den 23. juni 2022 ble finansieringen av flyplassen godkjent av EFTAs overvåkningsorgan (ESA) i Brüssel.

Byggingen

Anleggskontrakter

Den 8. juli 2022 tildelte Avinor de tre første anleggskontraktene. Kontrakten for anleggsveier gikk til PK (Pål Kenneth) Strøm AS på Rognan. Kontrakten for utslippsledning i anleggsperioden (behandling av overvann) gikk til Tore Løkke AS fra Revsnes i Åfjord, og kontrakten for samspillsrigg gikk til Utleiekompagniet AS på Tiller i Heimdal.

PK Strøm AS ble etablert på Rognan i januar 2004 som en videreføring av PK Strøm Maskin; sistnevnte ble etablert som et enkeltmannsforetak av Pål Kenneth Strøm på 90-tallet. Entreprenøren har etter hvert vokst til å bli en stor aktør innen bygg- og anleggsbransjen. I 2020 ble sprengnings-selskapet Nitrex en del av PK Strøm AS. Konsernet består av rundt 80 medarbeidere (pr 2022). I 2021 ble selskapet ISO-sertifisert i standarene ISO 9001 (kvalitet) og ISO 14000 (miljø).

Tore Løkke AS ble grunnlagt i 1967. Bedriften driver entreprenørvirksomhet innen bygg- og anleggsbransjen og pukkverk, og har ca 115 ansatte (pr 2022). Firmaet er ISO-sertifisert etter NS-EN 9001 : 2015 og NS-EN 14001 : 2015.

Utleiekompagniet AS ble etablert som eget aksjeselskap i mai 2002, med UCO som registrert varemerke. UCO har sitt utspring i Selmer Maskinutleie, som ble etablert i 1997. UCO er miljøsertifisert i henhold til NS-EN ISO14001:1996.

Den 18. august 2022 ble AF Gruppen Norge AS valgt som totalentreprenør. Kontrakten ble signert den 16. september 2022. Den 12. oktober 2022 var det en offisiell markering av dette.

Avinor og entreprenøren innledet da en samspillsenterprise (fase 1), hvor tekniske løsninger og anleggsgjennomføring ble optimalisert. AF Gruppen har med Rambøll Norge og LPO Arkitekter på henholdsvis prosjektering og arkitekttjenester.

AF Gruppen Norge AS ble etablert i 1985 for å satse på tunge anleggsprosjekter over hele Norge. AF har også arbeidet i olje- og gassmarkedet og stod bak byggingen av landfalls-tunnel fra Trollfeltet i 1991. AF Gruppen består (pr 2022) av 113 selskaper underlagt konsernets fem datterselskaper og driver virksomhet innen bygg, anlegg, eiendom, offshore, energi og miljø. Blant større oppkjøp i Norge og Sverige kan nevnes JR Anlegg AS (2010), Målselv Maskin & Transport AS (2015) og Kanonaden Entrepenad AB (2017).

Byggherreriggen og nettstasjonen skal fjernes når lufthavnen er ferdigbygd. Terrenget tilbakeføres til naturen når vei, gang- og sykkelvei er ferdig. Kommunen fikk en merknad fra en av grunneierne, fordi riggen plasseres i en potensielt verneverdig myr.

Flere Volvo FH16 750 trailere fra PK Strøm AS fraktet gravemaskiner og anleggsmaskiner til flyplassområdet allerede 5. september 2022.

Fellingen av trær på flyplasstomta begynte 3. september 2021. Den 30. august 2022 var Brennbakk Transport AS fra Trofors i Grane nesten ferdig med avskogingen forut for anleggsarbeidet.

Forhandlinger med Ildgruben reinbeitedistrikt

Helt på tampen før byggingen skulle et historisk bakteppe av sørsamer/umesamer, reindrift og Umskaret som ferdselsåre skape problemer med å komme i gang.

Veien over fjellpasset Umskaret er en del av en historisk ferdselsåre mellom Mo i Rana og innsjøen Uman. Allerede i 1742 tegnet lappemisjonæren Aron Normann et kart som viser en sti som gikk over fjellet fra Mo i Rana til Umbukta.

Da Umskartunnelen åpnet i 2006 langs E12, ble den nordlige delen av den gamle veien (2,3 km) fjernet. Terrenget ble tilbakeført til naturen av hensyn til reindriftsnæringen. Senere ble denne veien gjenåpnet, og brukt da tunnelen ble stengt under vedlikeholdet i årene 2011–2014. Den 27. september 2011 startet Statens vegvesen arbeidet med å asfaltere den gamle E12-traséen over Umskaret. I 2015 vedtok kommunestyret å beholde veien som beredskapsvei, i strid med rådmannens anbefalinger.

Den 12. september 2022 fortalte kommunikasjonsrådgiver Ylva Celius Trulsen i Avinor at et uløst forhold hadde stanset anleggsdriften. Rådmann Robert Pettersen (f. 1969) forklarte neste dag at Avinor ikke har kjøpt de siste arealene av Rana kommune. Den 15. september 2022 kom det flere opplysninger. Før sommeren signerte Avinor en tiltredelsesavtale med Rana kommune, som tilsa start av bygging — men kommunen hadde ikke sikret tiltrede fra det sørsamiske Ildgruben reinbeitedistrikt. Om kvelden 15. september satt partene — Anders Kirsebom (f. 1964), konserndirektør for regionale lufthavner i Avinor, ordfører Geir Waage og Tom Kristian Lifjell (f. 1965) i Ildgruben reinbeitedistrikt/Lifjellbovre ved Tverrvatnet — i forhandlinger om en avtale. Forhandlingene dreide seg om et egnet erstatningsområde hvor reindriften kan fortsette sin aktivitet.

Den 20. september 2022 pågikk fortsatt forhandlingene; blant innspillene det ble forhandlet om var tilbakeføring av Umskaret til naturen.

Den 21. september 2022 orienterte reinbeitedistriktet via Dalan Advokatfirma i Oslo at de vil inngå en avtale med Avinor om en begrenset tiltredelse. Avtalen forutsetter at kommunestyret i Rana i sitt møte 4. oktober 2022 vedtar de avbøtende tiltak som Ildgruben reinbeitedistrikt krever må være på plass før byggingen starter. Kravet påfører kommunen en økonomisk risiko på 100 millioner kroner.

Samme dag var gruppelederne i formannskapet og kommunestyret stort sett samstemte og positive til rådmannens innstilling i saken. «Urfolks rettigheter er nedfelt i internasjonale konvensjoner [ILO-konvensjonen]. Vi som storsamfunn skal ta vare på dem. Det er lite politikk i dette», sa gruppeleder Mats Hansen (f. 1988) i Rana Venstre, som også er fylkesleder i Nordland Venstre. Lokale politikere var enige i de avbøtende tiltakene som kommunen kan stille opp med, og roste samtidig reinbeitedistriktet for å ta hensyn til storsamfunnet.

Den 22. september 2022 kunngjorde Tom Kristian Lifjell på sin Facebook-profil at det var signert en avtale med Avinor og Rana kommune. Avtalen sikrer byggingen av flyplassen etter 19 dager med forhandlinger. Samme dag meldte Avinor om det samme i en pressemelding. Avtalen innebærer også at en utredning fra 2008 om flyplassens konsekvenser for reindriftsnæringen blir oppdatert. Ordfører Geir Waage uttrykte lettelse og glede over at avtalen var i boks.

Den 23. september 2022 var byggearbeidet i gang igjen.

Den 4. oktober 2022 ble de avbøtende tiltakene vedtatt av kommunestyret. Dermed ble det begrensede tiltrede forvandlet til et permanent tiltrede.

Den 7. oktober 2022 viste en oppdatert konsekvensutredning at områdene i Brennåsen og mellom den nye flyplassen og E12 ligger utenfor kjerneområdene for reindriftsnæringen. Reindriftsinteressene vil derfor ikke hindre at det blir industriområder mellom flyplassen og E12.

Byggingen av tilførselsveien fra E12
Den 26. september 2022 avfyrte ordfører Geir Waage den første salven med dynamitt på den nye veien fra E12 til flyplassen. Dermed var byggearbeidet formelt startet. Samme dag oppfordret Helgeland Event (HEV), ved markedssjef Trond Are Rasmussen og rådgiver Stian Lyberg, til samarbeid mellom Mo i Rana og Mosjøen og «å løfte i flokk som et lag».

Den 2. desember 2022 ble Polarsirkelen Lufthavnutvikling tildelt 15 millioner kroner i ny kapital. Dette betyr at selskapet er tilnærmet gjeldfri.

I forslag til statsbudsjettet for 2023 (gul bok), som ble lagt frem 6. oktober 2022 kl 10, foreslo regjeringen Støre å bevilge 653 millioner kroner til bygging av Fagerlia lufthavn. Den 15. desember 2022 ble det endelige  statsbudsjettet (blå bok) vedtatt, uten endringer med hensyn til flyplassen. 

Den 15. oktober 2022 var det et informasjonsmøte om anleggsarbeidet, hvor grunneierne ble informert om arbeidet fremover. Den 1. november 2022 ble Granheiveien – den nåværende avkjørselsveien fra E12, stengt. Den 7. november 2022 meddelte Rana Blad at PK Strøm AS foretok to sprengninger i uken, og i snitt sprengte bort 2 400 m³ fjell per uke.

PK Strøm AS estimerer å være ferdige med arbeidet med den nye veien til flyplassen i september 2023. 36 anleggsarbeidere skal jobbe med veien.

Maskinentreprenøren PK Strøm AS estimerer at det frem til september 2023 vil bli brukt 180 000 kilo dynamitt under sprengning av fjell og skjæringer for å bygge anleggsveien og avkjøringen til E12.

I begynnelsen av oktober 2022 etablerte også Tore Løkke AS seg på Skuggheia i nærheten av Nordlandsbanen. De arbeider med å bore i fjellet i Fagerliaområdet for å skape en utslippsledning til Ranelva.

Noter

Referanser

Eksterne lenker
Polarsirkelen Lufthavnutvikling
Pressemeldinger | Avinor
 NY FLYPLASS I MO I RANA., Avinor
 HVORFOR NY FLYPLASS?. Avinor
 NY FLYPLASS I MO I RANA. BLI MED INN, Avinor

Gruben
Næringsliv i Rana
Flyplasser i Nordland
Regjeringen Stoltenberg II
Regjeringen Solberg
Regjeringen Støre
2007 i Norge
2008 i Norge
2009 i Norge
2010 i Norge
2011 i Norge
2012 i Norge
2013 i Norge
2014 i Norge
2015 i Norge
2016 i Norge
2017 i Norge
2018 i Norge
2019 i Norge
2020 i Norge
2021 i Norge
2022 i Norge
2023 i Norge
Hendelser i 2007
Hendelser i 2008
Hendelser i 2009
Hendelser i 2010
Hendelser i 2011
Hendelser i 2012
Hendelser i 2013
Hendelser i 2014
Hendelser i 2015
Hendelser i 2016
Hendelser i 2017
Hendelser i 2018
Hendelser i 2019
Hendelser i 2020
Hendelser i 2021
Hendelser i 2022
Hendelser i 2023