alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Taigadvergmåler

Taigadvergmåler (Eupithecia conterminata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den hører til den artsrike slekten dvergmålere (Eupithecia) og finnes på Østlandet og i Trøndelag i Norge.

Utseende 
En liten (vingespenn 14 – 17 mm), slank, lysgrå måler. Dette er en av de minste norske målerne. Forvingen er nokså ensfarget lys grå, med tre mørke flekker langs fremkanten og en ganske stor, kommaformet, svart flekk midt i vingen. Larven er naken, lang og tynn, lyst rødbrun med en lys sidestripe og svart hode.

Levevis 
Larvene lever på gran (Picea abies).

Utbredelse 
Dette er en østlig art knyttet til taigaen. Den forekommer i Mellom- og Øst-Europa og i det nordlige Asia. I Norge er den funnet i indre strøk av Østlandet og Trøndelag.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site: 
 Foto av voksent individ, Janis van Heyking fot. 

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1846
Dyr formelt beskrevet av Friederike Lienig
Heierenfossen kraftverk

Heierenfossen kraftverk er et minikraftverk som ligger ved Heiernfossen, oppstrøms Sandaker bru i nedre del av Sogna (Soknavassdraget) i Ringerike kommune, Viken.

Kraftverket ble bygd av Knut Heieren og sto ferdig i 1980. Han eide og drifta det fram til 1991, da det ble kjøpt av Jon Stensli. Stensli eide og drifta det fram til 2001, da Magne Bruland kjøpte det.

Kraftverket ligger langs gamle riksvei 7, like oppstrøms Sandaker bru sør i Ytre Soknedalen og cirka 6 km vest av Hønefoss. Det har tre marine sentrifugalpumper av typen CE, produsert og modifisert i Lier av Thune Eureka.

Installert effekt er 600 kW. Årsproduksjon er 4,5 GWh.

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 smakraftverk.com (arkiv)

Minikraftverk i Viken
Norderhov
Kraftverk etablert i 1981
Kraftverk i Ringerike
Soknavassdraget
Agnes Kittelsen

Agnes Elisabet Hilden Kittelsen (født 1980) er en norsk skuespiller kjent fra filmer som Max Manus (2008) og Kon-Tiki (2012) samt TV-serien Exit (2019; 2021).

Karriere 
Kittelsen scenedebuterte som amatør sommeren 2002 i en moderne versjon av Aladdin. Dette var en forestilling med skuespillere fra andreklassen ved Statens teaterhøgskole. Hun fullførte teaterhøgskolen i 2003. 

Hun TV-debuterte i 2004 i serien Skolen, og hadde året etter en birolle i serien Brødrene Dal og mysteriet om Karl XIIs gamasjer. Høsten 2005 spilte hun hovedrollen som Alice i en sceneoppsetning av Alice i Eventyrland på Den Nationale Scene, og i 2007 medvirket hun i oppsetningen Kaldt produkt, som var en omskrevet versjon av Ibsens Et dukkehjem. 

Kittelsen hadde en sentral rolle i den norske filmen Max Manus i 2008. For rollen ble hun tildelt Amandaprisen for beste kvinnelige birolle og Kanonprisen 2008 for beste kvinnelige hovedrolle. I 2010 spilte hun hovedrollen i filmen Sykt lykkelig og ble nominert til Amandaprisen 2011 og Kanonprisen 2010 for filmen. 

Fra 2010 til 2015 spilte hun rollen som Malin Tramell i TV 2-serien Dag og fra 2019 rollen som Hermine Veile i NRKs TV-serie Exit. Hun har også spilt rollen som den vakre Unn den Fagre i syngespillet Herøyspelet Kongens Ring i flere år og spilt i teaterstykket Trollbyen.

Filmografi

Film

Fjernsyn

Priser og nominasjoner

Privatliv 
Kittelsen har to barn; en sønn med sin tidligere samboer skuespiller Endre Hellestveit, og en datter med sin nåværende ektemann svenske musiker Lars Winnerbäck.

Hun ble i 2013 kjæreste med Winnerbäck, og de giftet seg i Stockholm den 30. april 2016.

Referanser

Eksterne lenker 
  
  Agnes Kittelsen på Filmweb
 

Norske skuespillere
Amanda for beste kvinnelige birolle
Amandaprisen 2009
Amandaprisen 2011
Amandaprisen 2015
Vinnere av Kanonprisen
Personer fra Kristiansand kommune
Hanne Skartveit

Hanne Benedicte Skartveit (født 1966) er en norsk journalist med lang fartstid i Verdens Gang. Hun har siden 2009 hatt stillingen som politisk redaktør i avisa.

Hun tok ex.phil. ved Universitetet i Oslo i 1986 og 2. avdeling jus i 1989. Hun fullførte jusstudiet i 2004 (samme sted) og tok en mastergrad i internasjonal politikk ved Johns Hopkins University i Washington, D.C. i 2006.

Hun var nestleder i Studenttinget i Studentsamskipnaden i Oslo i 1987. Hun har også politisk bakgrunn fra AUF og Sosialdemokratisk Studentforbund. 

Skartveit var politisk journalist i Arbeiderbladet 1990–1991. I 1991 ble hun ansatt i VG, og var politisk reporter i avisa fram til 2000. Da tok hun et avbrekk fra jobben for å fullføre jusutdanningen. Senere fikk hun tilbud om å bli kommentator i VG, før hun etter et opphold i Washington ble leder for leder- og kommentaravdelingen i samme avis. Hun har siden 2009 hatt stillingen som politisk redaktør i VG, en jobb hun tok over etter Olav Versto.

I 1999 ble hun tildelt et SKUP-diplom for prosjektet Fylkespolitikerne – politikkens lønnsadel.

Hun er gift med journalist og programleder Gerhard Helskog og er datter av tidligere forlagsdirektør og programredaktør i NRK, Andreas Skartveit.

Referanser 

Norske journalister
Journalister i VG
Journalister i Dagsavisen eller forløpere
Norske jurister
Norske statsvitere
Alumni fra Johns Hopkins University
Alumni fra Universitetet i Oslo
Personer fra Oslo
Fylkesvei 2988

Fylkesvei 2988 går mellom Tollboden og Herregårdssletta i Larvik.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 103 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 

 Vegvesenets vegkart 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Fylkesvei 3004

Fylkesvei 3004 går mellom Nansetgata og Greveveien i Larvik.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 112 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Makpela-hulen

Makpela-hulen (hebraisk: , Me'arát Hammakhpelá, «grotten med doblingen» eller «grotten med to forgreninger») er et betydningsfullt jødisk og muslimsk gravkompleks i Hebron sør for Jerusalem. I henhold til Første Mosebok i Den hebraiske Bibelen (Det gamle testamente) kjøpte Abraham seg et gravsted ved Hebron. Også muslimene omtaler stedet som Abrahams gravsted (arabisk: الحرم الإبراهيمي). Stedet omtales også som Patriarkenes grotte. Det hebraiske navnet Makpela refererer muligens til den fysiske utformingen av de to opprinnelige kamrene. Første Mosebok forteller at Jakob gravde videre for å opprette et tredje kammer for Lea og seg selv. Utenfor kildene i Bibelen og Koranen er det en rekke legender og tradisjoner knyttet til stedet. Rundt grotten er det oppført en moské, Al-Haram Al-Ibrahimi (Ibrahimimoskeen eller Abrahamsmoskeen).

Liggende ved siden av en stor, rektangulær bygning fra Herodes' tid er en rekke underjordiske kamre lokalisert i hjertet av Hebrons gamleby (Al-Khalil) i Hebronåsene. Stedet er ansett av jøder, kristne og muslimer for å være gravstedet for de gammeltestamentlige patriarker og matriarker: Abraham og Sara; Isak og Rebekka; Jakob og Lea.

Ifølge Første Mosebok kjøpte patriarken Abraham grunnen av hittitten Efron for 400 sekel sølv som et familiegravsted da hans hustru Sara døde. Teksten refererer til stedet som Makpela-hulen. Den eneste matriarken som mangler er Rakel, som er antatt å ha blitt gravlagt i nærheten av Betlehem hvor hun døde under fødselen av Benjamin.

Fram til 1929 hadde jøder forbud fra muslimene mot å komme til stedet, og ble ikke tillatt å gå forbi det syvende trappetrinnet til gravene. Etter Hebronmassakren i 1929 hvor 67 jøder i Hebron ble myrdet, ble tilgangen ytterligere begrenset av de britiske myndighetene. Etter opprettelsen av den israelske staten i 1948 og okkupasjon av Vestbredden og Øst-Jerusalem av Jordan var det ingen jøder som ble tillatt noen steder på Vestbredden. Som følge av den israelske seieren over jordanerne i seksdagerskrigen kom området tilbake på jødisk kontroll for første gang på 2000 år, og den muslimske begrensningen med at jøder ikke kunne gå forbi det syvende trappetrinnet til det jødiske gravmonumentet, som hadde vart i 600 år, ble endelig fjernet.

Israelere begynte å bosette seg i byen etter seksdagerskrigen, og det første jødiske bryllupet ble feiret den 7. august 1968.

I 1994 gjennomførte den jødiske ekstremisten Baruch Goldstein en massakre mot muslimer i bønn i moskeen som er bygget rundt Makpela-graven, omtalt som Hebronmassakren 1994. Han sto da på galleriet som var bygget inntil gravkammeret.

Referanser

Eksterne lenker 
  

Israelsk kultur
Vestbredden
Det gamle testamente
Isambard Kingdom Brunel

Isambard Kingdom Brunel (født 9. april 1806 i Portsmouth, død 15. september 1859 i London) var en engelsk ingeniør kjent for sin deltakelse på en rekke byggeprosjekter i Storbritannia, som blant annet bruer, dampskip, jernbane og tunneler. Han er mest kjent for byggingen av Great Western Railway mellom vestre del av England og Wales, samt for byggingen av SS «Great Britain» som til da var det største skipet som var bygget. 

Brunel ble regnet for å være en innovativ nyskaper som ikke alltid lyktes, men som likevel var først ute med mange løsninger på eldre byggeproblem i en periode preget av den industrielle revolusjonen. Hans oppfinnelser revolusjonerte blant annet offentlig transport og moderne tids ingeniørarbeid. Han bygde den første tunnelen under en farbar elv og utviklet den første propelldrevne dampbåten. Brunel ble i en kåring organisert av BBC kåret til den nest viktigste briten gjennom tidene etter Winston Churchill.

Referanser

Litteratur 
 

Engelske ingeniører
Engelske arkitekter
Engelske oppfinnere
Personer fra Portsmouth
Fødsler i 1806
Dødsfall i 1859
Nei

Nei (norrønt: nei) er en norsk interjeksjon og et norsk substantiv som indikerer avvisning, uenighet, avslag eller viser negativ respons eller utbrudd. Som regel er «nei» det motsatte av ja. Å riste på hodet er i mange kulturer også ensbetydende med nei.

Kampanjer 
Ordet nei er brukt i mange kampanjer, siktet mot folks evne til å si nei til for eksempel narkotika, vold eller lignende. Eksempler på andre nei-kampanjer og -organisasjoner er:

 Nei til atomvåpen
 Nei til OL
 Nei til EU
 Nei til EF
 Nei Til Narkotika
 Nei til Frontkollisjoner

Se også 
 Negasjon

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ord og uttrykk
Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival

Porsgrunn Internasjonale Tetaterfestival (PIT) er en av Norges ledende teaterfestivaler, og arrangeres hvert år i juni av Grenland Friteater.
I 1995 arrangerte Grenland Friteater for første gang teaterfestivalen En Sommernattsdrøm, som senere skiftet navn til Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival. Festivalen har hele tiden økt i omfang, og er den største årlige kulturbegivenheten i Porsgrunn.

Festivalsjef Trond Hannemyr har helt siden startet satset på et bredt program, med alt fra eksperimentell scenekunst, nysirkus og store uteforestillinger har en naturlig plass. Programmet preges av nyskapning med kommuniserende uttrykk. Etter hvert har også festivalgata, med gjøglere og gateopptredener av ulik art blitt et viktig varemerke for festivalen.
Opp gjennom årene har en rekke internasjonalt velkjente teatergrupper gjestet festivalen. Teatr Gardzienice (pl), Cirkus Cirkör (s), Cirque Barock (f), Biuro Podrozy (pl), Teatr Piesn Kozla (pl), Odin Teatret (dk), Les Arts Sauts (f), Transe Express (f),Circus Ronaldo (be) og Yuyachkani (pe) for å nevne noen.

Hvert år produserer også Grenland Friteater en egen stor utendørsforestilling til festivalen; Smuglere (1995 – 1998), Den Inbilt syke (1999), Harde Tak (2000 – 2002), Peer Gynt (2003), Kurt Koker Hodet (2006 – 2007), Flukten (2008 – 2009)

Festivalen åpner med brusteinsball på Rådhusplassen i Porsgrunn hvert år.

I tillegg har festivalen også et faglig program med workshops, foredrag, seminarer etc.

Økonomisk baserer Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival seg på sponsorer, offentlig støtte og egeninntekt i form av billettsalg.

Eksterne lenker 
 www.pitfestival.no
Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival i Scenewebarkivet

Festivaler i Vestfold og Telemark
Teaterfestivaler
Repeterende arrangementer etablert i 1995
Bøkelauvmåler

Bøkelauvmåler (Cyclophora linearia) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er bare funnet på Sør-Østlandet i Norge.

Utseende 
En middelsstor (vingespenn 22 – 33 mm), slank, lyst brungul måler, vingene kan ha et rosa skjær. Begge vingepar har tre mørkrøde tverrstripe, den midterste er rett og kraftig, de andre to er krumme og tynne. Vanligvis har ikke denne arten spredte, mørke skjell på vingene, men den kan også være temmelig lik på punktløvmåler (Cyclophora punctaria). Larven er slank og naken, blekgrønn, på ryggen med små, gule flekker.

Levevis 
Arten finnes i løv- og blandingsskog med innslag av bøk (Fagus sylvatica), som er larvenes næringsplante. De kan også forekomme på eik (Quercus spp.). De voksne målerne flyr i mai – juli. Noen ganger kan det være en delvis, andre generasjon som fly om høsten, disse individene ligner gjerne sterkt på punktløvmåler.

Utbredelse 
Arten finnes i Europa, unntatt i nordøst. I Norge forekommer den bare ved kysten på Østlandet.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 UK moths, Cyclophora linearia
  www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Målere
Sommerfugler formelt beskrevet i 1799
Dyr formelt beskrevet av Jacob Hübner
Liste over ordførere i Drammen

Liste over ordførere i Drammen viser navn, parti og funksjonsperiode for ordførere i Drammen kommune fra innføringen av formannskapslovene i 1837. Drammen har hatt 40 ordførere (inkludert fem under andre verdenskrig). Funksjonstiden var fra 1. januar til 31. desember i de angitte år, med mindre noe annet er anmerket. Fra 1995 ble kalenderåret forlatt til fordel for valgperioden, slik at den nye ordføreren tiltrer umiddelbart etter kommunevalget. Nederst i artikkelen finnes ordførerlister for tidligere kommuner som er slått sammen med Drammen kommune. Strømsgodset kommune hadde kun en ordfører i perioden 1838-43 Gårdbruker Gabriel Smith.

Se også 
Liste over ordførere i Nedre Eiker kommune
Liste over ordførere i Skoger

Referanser

Kilder 
 byleksikon.drmk.no

 
Drammen
Zewditu I av Etiopia

Keiserinne Zewditu I (også stavet Zawditu og Zauditu, døpt Askala Mayram; født 29. april 1876, død 2. april 1930) var keiserinne av Etiopia. Hun regjerte fra 1916 til 1930. 

Hun var datter av Menelik II, og ble født da han var konge over Shewa. Da Meneliks sønnesønn Lidj Jasu konverterte til islam ble han avsatt av en allianse mellom kirken, hæren og adelen i landet, og Zewditu ble utropt til keiserinne.

Referanser 

Etiopiske keisere
Den etiopiske kongefamilien
Personer fra Harari
Fylkesvei 3012

Fylkesvei 3012 går mellom Ødegården og Rønningen i Larvik kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 158 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Fylkesvei 3024

Fylkesvei 3024 går mellom Verningen vegkryss og Håkestadveien på Verningen i Larvik kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 202 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Fylkesvei 3040

Fylkesvei 3040 går mellom Liverød i Sandefjord og Holmen i Larvik.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 209 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Veier i Sandefjord
Fylkesvei 3164

Fylkesvei 3164 går mellom Tollahaugen og Trollsåsbrua i Sandefjord kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 602 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Sandefjord
Fylkesvei 3060

Fylkesvei 3060 går mellom sentrum og Heimdalkrysset i Sandefjord.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 264 (Vestfold).
Strekninigen mellom Park Hotell og Kilen rundkjøring var fra 2019 del av fylkesvei 3056, og hadde per 2022 blitt flyttet til Fv3060.

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Sandefjord
Fylkesvei 3058

Fylkesvei 3058 går mellom Fjellvik og Buer i Sandefjord kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 261 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Sandefjord
Gaston Leval

Gaston Leval (født Robert Pillar 20. oktober 1895, død 8. april 1978) var en spansk historiker under den spanske revolusjon. Han hadde også sterke anarkosyndikalistiske meninger.

Leval reiste fra Frankrike til Spania i 1915 for å slippe verneplikten. I Spania kom han i kontakt med foreningen Confederación Nacional del Trabajo. Da Miguel Primo de Rivera kom til makten reiste Leval i eksil fra 1923 til 1936. Denne gangen reiste han til Argentina for å senere utvandre på grunn av den spanske borgerkrigen som ville bryte ut. Der begynte han å skrive om revolusjonen og de samfunnseksprimentene som ble gjennomført.

Referanser

Personer fra Saint-Denis
Anarkister
Fylkesvei 3078

Fylkesvei 3078 går mellom Haug og Ormelet på Tjøme i Færder kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 385 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Færder
Fylkesvei 3084

Fylkesvei 3084 går mellom Kråkere og Mågerø på Tjøme i Færder kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 392 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Færder
Logna kraftverk

Logna kraftverk  er et  vannkraftverk i elven Logna, et tilsig til Mandalselva nord for Åkersnes i Åseral kommune i Agder.

Kraftverket utnytter et fall på 154 meter fra Juvatn til Svartevatn. Juvatn er oppdemmet og reguleres mellom 513 og 489 moh.

Installert effekt er 20,2 MW fra en francisturbin. Midlere årsproduksjon er på 100 - 105 GWh.

Produksjonen startet i 1961 Vannet ledes i en 4,8 km lang tunnel samt en 228 meter lang rørgate fra inntaksmagasinet til kraftstasjonen.

Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Vannkraftverk i Agder
Kraftverk i Åseral
Agder Energi
Mandalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1961
Fylkesvei 3136

Fylkesvei 3136 går mellom Rygg og Lensberg bru i Tønsberg kommune. Veien er 1,8 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 526 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Tønsberg
Dingle (Irland)

Dingle, irsk gælisk: An Daingean «Fortet» eller Daingean Uí Chúis «O'Cúis's Fort», er en liten by i County Kerry på Irlands vestkyst mot Atlanterhavet omtrent 50 km sørvest for byen Tralee og 80 km vest-nordvest for Killarney. 

Byen ligger ved en naturhavn på sørsiden av Dinglehalvøya nedenfor Slievanea fjellet. Dinglehalvøya ligger sør for Shannon, som er Irlands største elv og nord for Ring of Kerry.

Hovednæringsveiene i byen er turisme, fiske og jordbruk. Byen ligger i et såkalt gaeltacht, som er område der befolkningen snakker gaelisk og hvor irske myndigheter satser spesielt på å bevare det irsk-keltiske språket. Engelsk er det vanlig brukte språket i resten av landet.

Befolkningen i byen var 1920 i 2006.

Attraksjoner 

St.Marys kirke var en nygotisk kirke tegnet av J.J. McCarthy og O'Connell. Grunnsteinen ble lagt i 1862.  

Det er mange muligheter til å høre irsk folkemusikk i byen, spesielt i turistsesongen om sommeren. Det er mange puber, kafeer og restauranter.

De siste årene har det vært en delfin kalt Fungi som trofast har dukket opp rundt sightseeingbåter på tur ut og inn av havna.

Det er flere kunstgallerier, keramikkverksted og krystallglassmester i byen.

Sport 
Dingle har et kjent lag i gaelisk fotball som er litt forskjellig fra rugby. Laget er vanligvis med i flere cup,er og har spillere som spiller på regionalt lag.

Vennskapsbyer 
 Santa Barbara, California
 Lazio, Italia

Transport 
Dingle var tidligere endestasjon på en smalsporet jernbane fra Tralee. Jernbanestasjonen var den vestligste i Europa. Den åpnet 1. april 1891. Den stengte for passasjertrafikk 17. april 1939 og for godstrafikk 10. mars 1947.

Eksterne lenker 
 

Byer i Kerry
Erlend Erichsen

Erlend Severin Gimmestad Erichsen (født 15. juli 1975 i Bergen) er en norsk trommeslager og forfatter. 

Han er tidligere soldat og medlem av det norske death metal-bandet Molested som nå er splittet. Som medlem av Gorgoroth mellom 1999 og 2000, brukte han artistnavnet «Sjt. Erichsen». Han deltok på studioalbumet Incipit Satan.

Han er også forfatter av bøkene Nasjonalsatanisten (2005, ISBN 82-04-11840-6) og Sol under jorden (2010).

Diskografi 
Molested
 Stalk the Dead (Demo, 1991)  
 Unborn Woods in Doom (Demo, 1993)  
 Blod Draum (Studioalbum, 1995)
 Stormvold (EP, 1997)
Gorgoroth
 Incipit Satan (Studioalbum, 2000)

Bibliografi 
 Nasjonalsatanisten, roman, Damm (2005) 
 Sol under jorden, roman, Cappelen Damm (2010)

Referanser

Kilder 
 Presentasjon av Erlend Erichsen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 

 Digitaliserte bøker av Erlend Erichsen hos Nasjonalbiblioteket

Norske romanforfattere
Gorgoroth-medlemmer
Personer fra Bergen kommune
Fødsler i 1975
Cliff Barker

Clifford «Cliff» Eugene Barker (født 5. januar 1921 i Indiana, død 17. mars 1998 i Florida) var en amerikansk basketballspiller som deltok i de olympiske leker 1948 i London.

Barker ble olympiske mester i basketball under OL 1948 i London. Han var med på det amerikanske laget som vant basketturneringen. Det var andre gang som basketball sto på det olympiske programmet og tjuetre lag deltok i turneringen. USA vant semifinalen over Mexico med 71-40 og i finalen vant de med 65-21 over Frankrike.

Barker spilte collegebasket på University of Kentucky.

OL-medaljer 
 1948  London –  Gull i basketball  USA

Referanser

Eksterne lenker 
 

Basketballspillere fra USA
Olympiske mestere for USA
Medaljevinnere under Sommer-OL 1948
Deltakere for USA under Sommer-OL 1948
Basketballspillere under Sommer-OL 1948
Olympiske medaljevinnere i basketball
Don Barksdale

Donald Angelo «Don» Barksdale (født 31. mars 1923 i Oakland i California, død 8. mars 1993) var en amerikansk basketballspiller som deltok i de olympiske leker 1948 i London.

Barksdale ble olympiske mester i basketball i OL 1948 i London. Han var med på det amerikanske laget som vant basketturneringen. Det var andre gang som basketball sto på det olympiske programmet og tjuetre lag deltok i turneringen. USA vant semifinalen over Mexico med 71-40 og i finalen vant de med 65-21 over Frankrike.

Barksdale spilte collegebasket på UCLA

OL-medaljer 
 1948  London –  Gull i basketball  USA

Referanser

Eksterne lenker 
 

Basketballspillere fra USA
Olympiske mestere for USA
Medaljevinnere under Sommer-OL 1948
Deltakere for USA under Sommer-OL 1948
Basketballspillere under Sommer-OL 1948
Olympiske medaljevinnere i basketball