alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Sandefjord sykehus

Sandefjord sykehus var et statseid sykehus i Sandefjord, som var i drift i 50 år. Driften startet opp juni 1959, og sykehuset ble nedlagt 28. juni 2009.

Sykehuset ble i 2000 slått sammen med de andre sykehusene i Vestfold under navnet Sykehuset i Vestfold, som nå eies av Helse Sør-Øst.

Referanser

Helse Sør-Øst
Tidligere sykehus i Norge
Helse- og sosialtjenester i Vestfold og Telemark
Sandefjords historie
Opphør i 2009
Rådhuset i Skien

Rådhuset i Skien er en bygning som ble oppført for å være byens nye rådhus, etter den store bybrannen i 1886. Bygget er oppført i nyklassisistisk stil, og ble tegnet av arkitektene Hagbarth Schytte-Berg og Peter Lauritz Lowzow. Bygget sto ferdig i 1894.  Det er et av de få store klassiske rådhusene igjen i landet. Det er også et av landets største rådhus.

Referanser

Eksterne lenker 
 Fra Skiens murarkitektur: Skiens rådhus

Byggverk i Skien
Skien
Hagbarth Martin Schytte-Berg
Byggverk fullført i 1894
Litteraturåret 1890

Litteraturåret 1890 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1890.

Prisvinnere 
Kungliga priset – Henrik Schück

Hendelser

Nye bøker
Les aveugles av Maurice Maeterlinck
Børnefortellinger av Amalie Skram
De Fires Tegn (The Sign of the Four) av Arthur Conan Doyle
Forskrevet av Holger Drachmann
Hedda Gabler, skuespill av Henrik Ibsen  
Hjaa ho mor av Arne Garborg
Kjelbotten Sanatorium av Kristofer Kristofersen
Le cadet (fr.), Jean Richepin
La Bête Humaine av Émile Zola
Magnhild og Olav av John Lie
Onde magter av Jonas Lie
Sébastien Roch (fr.), Octave Mirbeau
S.G. Myhre av Amalie Skram
Sult av Knut Hamsun
Thaïs av Anotole France
Truandailles (fr.), Jean Richepin

Fødsler 

|-
|Januar || 29. || Boris Pasternak ||  || romanforfatter, dramatiker, lyriker,oversetter og pianist ||align=center|70 ||align=center|1960 || 

|Mars || 12. || Evert Taube ||  || visesanger, låtskriver og lyriker ||align=center|85 ||align=center|1976 || 
|-
|September ||10. || Franz Werfel ||  tsjekkisk-østerriksk || tyskspråklig ekspresjonistisk romanforfatter, skuespillforfatter og dikter ||align=center|54 ||align=center|1945 ||  
|}
3. januar – Ulla Bjerne-Biaudet, svensk forfatter (død 1969)
9. januar
Karel Čapek, tsjekkisk forfatter og journalist (død 1938)
Kurt Tucholsky, tysk journalist og forfatter (død 1935)
21. mai – Kerstin Hed, svensk forfatter (død 1961)
23. mai – Martin Nilsson, svensk vitsetegner, komponist, novelleforfatter (død 1963)
18. juni – Gideon Wahlberg, svensk forfatter, teaterleder, skuespiller og komponist (død 1948)
9. juli - Per Barfoed, dansk journalist og forfatter (død 1939)
10. august – Gerda Boëthius, svensk forfatter av kunstvitenskapelige emner (død 1961)
20. august - H.P. Lovecraft, amerikansk horrorforfatter (død 1937)
15. september - Agatha Christie, britisk forfatter (død 1976)
2. november – Moa Martinson, svensk forfatter (død 1963)
8. november – Ester Lindin, svensk folkeskolelærer og forfatter (død 1991)
14. desember – Sigurd Hoel, norsk forfatter (død 1960)

Dødsfall 

|-
|Mai ||25. || Frans Hodell ||  || forfatter, skuespiller og journalist||align=center| ||align=center|1840 ||

|August || 11. || John Henry Newman ||  || teolog, lyriker, prest, romanforfatter, universitetslærer,salmedikter og filosof ||align=center|89 ||align=center|1801 || 
|}

Referanser
Frognerveien 53

Frognerveien 53 er en bygning i Oslo som ble bygget i 1899 for tidligere sogneprest Karl Houen og ektefelle Minda, og tegnet av Morten Wagle.
I 1980-årene huset bygningen Nor moské til Ahmadiyya Muslimsk Trossamfunn i Oslo. 
Fra 2013 har Oslo kommune drevet Fredrikke barnehage i bygningen.

Historie 
Villaen ble opprinnelig bygget i 1899 for tidligere sogneprest Hans Karl Christopher Theodor Houen og ektefelle Minda f. Paus fra Skien, og tegnet av arkitekt Morten Wagle. Houen tilhørte en skipsreder- og bankierfamilie i Skien og hadde tidligere vært sogneprest i Lunde; han var sønn av Skiens største skipsreder Hans Houen, mens Minda var datter av Henrik Johan Paus og dermed kusine til Henrik Ibsen. De flyttet inn i villaen i 1900, og levde av hans betydelige formue etter at han hadde arvet store verdier fra foreldrene. Karl Houen var svært musikalsk, og behersket orgel, fiolin og piano, var en ivrig sanger, og dessuten virket han som kunstmaler.

Bygningen har en klassisk palladiansk komposisjon, med en meget markant søylefront mot Frognerveien. Huset har beskjeden klassisistisk dekor, og en lav loftsetasje.

Moské 
I 1980–1981 kjøpte Islams Ahmadiyya-menighet villaen og tok det i bruk som moské under navnet Nor moské. Villaen ble restaurert og endret innvendig gjennom dugnad utført av MKA Norge etter oppkjøpet. Gesimsfrise og frontgavl ble dekorert med vers fra Koranen. De innvendige endringene har funnet sted over lengre tid etter hvert som antall medlemmer har økt. I 2011 åpnet Ahmadiyya-menigheten moskeen Bait-un-Nasr på Furuset. Islams Ahmadiyya-menighet eier fortsatt villaen i Frognerveien 53, og en liten del av den brukes fremdeles som moské.

14. juni 1985 ble moskeen utsatt for et terrorattentat, da Ole Kristian Brastad fra Nasjonalt Folkeparti sprengte en dynamitt-ladning ved bygningen.

I 2013 åpnet Oslo kommune Fredrikke barnehage i Frognerveien 53.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Ahmadiyya Muslim Jamaat Norge (tidligere: Islams Ahmadiyya menighet)
 

Byggverk i Oslo
Frogner (strøk)
Byggverk fullført i 1899
Moskeer i Oslo
Ahmadiyya-moskeer i Norge
Fair Warning

Fair Warning er hardrock-bandet Van Halens fjerde studioalbum.

Albumet ble utgitt 29. april 1981 og solgte til 2 x platinaplate, noe som var dårligere enn de tre forrige, og som gjorde det til det minst kommersielle suksessfulle albumet med David Lee Roth.

Sporliste 
Alle låtene er skrevet av Michael Anthony, David Lee Roth, Eddie Van Halen og Alex Van Halen.

 «Mean Street» – 5:00
 «Dirty Movies» – 4:08
 «Sinner's Swing!» – 3:09
 «Hear About It Later» – 4:35
 «Unchained» – 3:29
 «Push Comes to Shove» – 3:49
 «So This Is Love?» – 3:06
 «Sunday Afternoon in the Park» – 1:59
 «One Foot Out the Door» – 1:58

Personell
David Lee Roth – vokal
Eddie Van Halen – gitar, keyboard
Michael Anthony – bassgitar
Alex Van Halen – slagverk

Eksterne lenker 
 
 Classic Van Halen – Fair Warning

Musikkalbum fra 1981
Van Halen-album
Litteraturåret 1870

Litteraturåret 1870 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1870.

Fødsler

Dødsfall
9. juni – Charles Dickens, britisk forfatter (født 1812)
20. juni – Jules Huot de Goncourt, fransk forfatter
20. juli – Aasmund Olavsson Vinje, norsk forfatter og journalist (født 1818)
21. juli – Anna Cora Mowatt, amerikansk forfatter, dramatiker, offentlige oppleser og skuespiller (født 1819)
5. desember – Alexandre Dumas, fransk forfatter (født 1802)

Prisvinnere
Kungliga priset tildeles Pehr Sparre

Hendelser

Nye bøker

A - G
Arnljot Gelline av Bjørnstjerne Bjørnson
Autour de la lune av Jules Verne
Den fremsynte av Jonas Lie
En verdensomseiling under havet (Vingt mille lieues sous les mers) av Jules Verne.

H - N

O - U

V - Å
Litteraturåret 1860

Litteraturåret 1860 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1860.

Hendelser

Prisvinnere 
Kungliga priset – Carl Anders Kullberg

Nye bøker
En glad gut av Bjørnstjerne Bjørnson 
Faderen av Bjørnstjerne Bjørnson
Ferdaminne av Aasmund O. Vinje 
Fänrik Ståls sägner av Johan Ludvig Runeberg
Møllen ved Floss (The Mill on the Floss) av George Eliot 
Renessansens kultur i Italia av Jacob Burckhardt

Fødsler

Dødsfall

Referanser
Litteraturåret 1850

Litteraturåret 1850 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1850.

Hendelser

Prisvinner
Kungliga priset – Gunnar Wennerberg

Nye bøker

A - G
 David Copperfield av Charles Dickens

H - N
Jødedom i musikken (Das Judenthum in der musikk) av Richard Wagner

O - U

V - Å

Fødsler 
15. januar – Mihai Eminescu, rumensk senromantisk poet (død 1889)
8. februar – Kate Chopin, amerikansk forfatter (død 1904)
6. mars – Victoria Benedictsson, svensk forfatter under pseudonymet Ernst Ahlgren (død 1888)
5. august – Guy de Maupassant, fransk forfatter (død 1894)
8. oktober – Sven Aarrestad, norsk forfatter, politiker og leder innen avholdsbevegelsen (død 1942)
13. november –  Robert Louis Stevenson, skotsk forfatter av blant annet Skatten på sjørøverøya (død 1894)
29. desember – Erik Vullum, norsk politiker og forfatter (død 1916)
31. desember – Emil Ábrányi den eldre, ungarsk lyriker og estetiker (død 1920)

Dødsfall 
8. desember - Georg Sverdrup, norsk filolog (født 1770)

Se også
Litteraturåret 1851

Litteraturåret 1851 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1851.

Hendelser
10. januar – Den norske bokhandlerforening stiftes
14. november – Herman Melvilles roman Moby Dick publiseres i sin helhet, i et bind, for første gang

Prisvinnere

Nye bøker
Det norske Folks Historie av Peter Andreas Munch
I brønden og i tjernet av Jørgen Moe og illustrert av Henrik Sørensen
Moby Dick av Herman Melville

Fødsler

|-
|rowspan=1|Januar || 25. || Arne Garborg ||  || forfatter ||align=center|72 ||align=center|1924 || 

|Fenruar ||3. || Ernst Lundquist ||  || dramatiker og oversetter ||align=center|  ||align=center|1938 ||
|-
|rowspan=2|Mars ||4. || Alexandros Papadiamantis ||  || forfatter ||align=center|59 ||align=center|1911 || 
|-
|11. || Kristofer Kristofersen ||  || forfatter og journalist ||align=center|41 ||align=center|1892 || 

|rowspan=2|April ||9. || Thor Lange ||  || forfatter og oversetter ||align=center|63 ||align=center|1915 || 

|20. || Eduardo Acevedo Díaz ||  || forfatter og politiker ||align=center| ||align=center|1924 ||
|-
|Mai ||1. || Laza Lazarević ||  serbisk || forfatter og lege ||align=center| ||align=center|1891 ||

|Juni ||11. || Mary Augusta Ward ||  || forfatter ||align=center| ||align=center|1920 ||
|-
|August ||10. || Frigga Carlberg ||  || kvinneaktivist og forfatter ||align=center| ||align=center|1925 ||

|September ||18. || Hugo Badalić ||  kroatisk || forfatter ||align=center| ||align=center|1900 ||
|-
|rowspan=2|November ||8. || Michail Albov ||  || romanforfatter ||align=center| ||align=center|1911 ||
|-
|18. || Anton Bettelheim ||  || forfatter og litteraturkritiker ||align=center| ||align=center|1930 ||

|Desember ||4. || Karin Adlersparre ||  || poet ||align=center| ||align=center|1895 ||
|}

Dødsfall

|-
|rowspan=2|Februar ||1. || Mary Shelley ||  || forfatter ||align=center| ||align=center|1797 ||
|-
|23. || Joanna Baillie ||  || poet, dramatiker ||align=center| ||align=center|1762 ||

|Mai || 23. || Richard Lalor Sheil ||  || dramatiker og journalist ||align=center| ||align=center|1791 ||
|-
|Juli ||17. || John Lingard ||  || prest, forfatter og historiker ||align=center| ||align=center|1771 ||

|August ||10. || Heinrich Paulus ||  tysk || teologi ||align=center| ||align=center|1761 ||
|-
|rowspan=2|September ||13. || Oskar Ludwig Bernhard Wolff ||  tysk || forfatter ||align=center| ||align=center|1799 ||
|-
|14. || James Fenimore Cooper ||  || forfatter ||align=center| ||align=center|1789 ||

|rowspan=2|Desember ||19. || Henry Luttrell ||  || poet ||align=center| ||align=center|1765 ||

|23. || Giovanni Berchet ||  italiensk || skald ||align=center| ||align=center|1783 ||
|}

Referanser
Litteraturåret 1861

Litteraturåret 1861 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1861.

Hendelser

Prisvinnere

Nye bøker og skrifter

A - G
Ferdaminne av Aasmund Olavsson Vinje

H - N
Mutterrecht av Johann Jakob Bachofen

O - U
 Olav Trygvason av Bjørnstjerne Bjørnson
Store forventninger (Great Expectations) av Charles Dickens

V - Å

Fødsler 
6. mai – Rabindranath Tagore, indisk forfatter, nobelprisvinner
10. oktober – Fridtjof Nansen, norsk oppdagelsesreisende, polarforsker, forfatter og nobelprisvinner
17. desember – Axel Lundegård, svensk forfatter

Dødsfall
17. januar – Malla Silfverstolpe, svensk forfatter
21. februar – Lars Levi Læstadius, svensk prest, vekkelsesleder, forfatter og botaniker
22. april – Anne Elizabeth Baker, britisk filolog.
Litteraturåret 1871

Litteraturåret 1871 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1871.

Prisvinnere

Hendelser

Nye bøker

A - G
Digte av Henrik Ibsen
En korsgang av Kristian Elster d.e.

H - N
La Fortune des Rougon av Émile Zola
Middlemarch av George Eliot

O - U

V - Å
Une Ville Flottante av Jules Verne

Fødsler

17. august – Jesse Lynch Williams, amerikansk forfatter og dramatiker (død 1929)
5. september – Achton Friis, dansk maler og forfatter (død 1939)
24. oktober – Sven Moren, norsk forfatter (død 1938)
1. november – Stephen Crane, amerikansk forfatter, poet og journalist (død 1900)
24. desember – Vilhelm Krag, norsk lyriker, forfatter, journalist og kulturpersonlighet (død 1933)

Dødsfall
23. april – Émile Deschamps, fransk poet

Referanser
Litteraturåret 1901

Litteraturåret 1901 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1901.

Prisvinnere
 Nobelprisen i litteratur – Sully Prudhomme, Frankrike

Hendelser

Nye bøker og kortere tekster
Anderssonskans Kalle av Emil Norlander
Buddenbrooks av Thomas Mann
Där ute och andra noveller av Henning Berger
The Debatable Case of Mrs. Emsley av Arthur Conan Doyle
Dødsdansen av August Strindberg
Études de numismatique av Adrien Blanchet
Kim av Rudyard Kipling
Den gotiske rennaissance av Johannes V. Jensen
Jerusalem (del I) av Selma Lagerlöf
Kongens Fald av Johannes V. Jensen
Løytnant Gustl av Arthur Schnitzler
Martin Bircks ungdom av Hjalmar Söderberg
Naar Jernteppet falder av Jonas Lie
Les 21 jours d'un neurasthénique av Octave Mirbeau
Syner av Vilhelm Ekelund
Travail av Émile Zola
Tre søstre av Anton Tsjekov

Fødsler

|-
|rowspan=2|Januar || 17. || Herbert Grevenius || svensk || dramatiker, manusforfatter og journalist ||align=center| ||align=center| ||
|-
|20. || Alf Östlund || svensk || skuespiller og manusforfatter ||align=center|72 ||align=center| || 

|rowspan=3|Februar ||12. || Kjerstin Göransson-Ljungman || svensk || forfatter, kunstner og arkitekt ||align=center| ||align=center| ||

|23. || Ivar Lo-Johansson || svensk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||

|28. || Rudolf Nilsen || norsk || dikter ||align=center| ||align=center| ||
|-
|Mars ||29. || Uuno Kailas || finsk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||

|rowspan=2|April ||13. || Sven Rüno || svensk || komponist, tekstforfatter, pianist og kapellmester ||align=center| ||align=center| ||

|29. || Kathrine Aurell || svensk-norsk || forfatter og manusforfatter ||align=center| ||align=center| ||
|-
|rowspan=2|Mai ||5. || Fritiof Billquist || svensk || skuespiller og forfatter ||align=center| ||align=center| ||
|-
|16. || Lars Berg || norsk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||

|Juni ||18. || Salvatore Quasimodo || italiensk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||
|-
|Juli ||9. || Barbara Cartland || britisk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||

|rowspan=3|August ||17. || Birgitta de Vylder-Bellander || svensk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||

|20. || Salvatore Quasimodo || italiensk || forfatter, nobelprisvinner ||align=center| ||align=center| ||

|25. || Kjeld Abell || dansk || dramatiker ||align=center| ||align=center| ||
|-
|Oktober ||13. || Irja Browallius || svensk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||

|rowspan=2|November || 3. || André Malraux || fransk || forfatter og politiker ||align=center| ||align=center| ||

|11. || Bjarne Slapgard || norsk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||
|}

Dødsfall

|-
|rowspan=2|Januar ||1. ||– Sophus Schandorph || dansk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||
|-
|17. || Frederic William Henry Myers || engelsk || lyriker ||align=center| ||align=center| ||

|Juli ||7. || Johanna Spyri || sveitsisk || forfatter ||align=center| ||align=center| ||
|}

Referanser

Litteratur
 Peter Boxall (2007), 1001 bøker du må lese før du dør, Orion 2007, oversatt av Kjell Olav Jensen, ISBN 978-82-458-0835-3
Armand Trønnes

Armand Ragnar Trønnes (født 16. mai 1921 i Sarpsborg, død 26. desember 1997) gjorde tjeneste i Kompani Linge under andre verdenskrig.

Den 12. november 1943 fløy han sammen med  Birger Rasmussen og Edvard Tallaksen fra Storbritannia til Norge for å delta i sabotasjeaksjonen «Operasjon Company». Aksjonen var vellykket og ingen ble drept. Etter aksjonen ble han tilsluttet «Operasjon Goldfinch». I 1944 ble han sammen med Fredrik Kayser, Kristian Fjell og Severin Synnes satt i land på Gangsøy i Fåfjorden, med oppdrag om å sprenge fiendtlige skip i havna i Måløy. De ble oppdaget, og gikk i dekning til de ble hentet tilbake til Shetland. Han var også med i motstandsgruppen Bjørn West i de siste dager av krigen.

Trønnes mottok St. Olavsmedaljen med ekegren for sin krigsinnsats.

Referanser

Litteratur 
 Roset, Ivar: Sarpsborg 1939–1945. Okkupasjonstiden, Sarpsborg: Sarpsborg kommune, 1990

Eksterne lenker 
 Special Forces - Roll Of Honour
 Sabotasjeaksjon på Arendal Smelteverk 1943 

Medlemmer av Kompani Linge
St. Olavsmedaljen med ekegren
Personer fra Sarpsborg kommune
Fødsler i 1921
Dødsfall i 1997
Château de Lunéville

Château de Lunéville er et palass bygget i nyklassisistisk stil i den franske byen Lunéville. Slottet har tilhørighet til den vakre parken Park Municipal i fransk senbarokk. Palasset ligger sør for elven i Lunéville. Lunéville ligger sørøst for den større franske byen Nancy.

Slottet ble bygget i det syttende århundre av Henry II hertug av Lorraine. Slottet har gjennomgått en rekke utvidelser før det fikk sin nåværende form i det attende århundre. De fantastiske franske hagene har gitt slottet kallenavnet "Lorraines Versailles". Den 2. desember 2003 fant det sted en stor brann som ødela nesten hele slottet. Restaureringen pågår, men penger mangler så langt.

Slott i Frankrike
Meurthe-et-Moselle
Byggverk i Grand Est
Bannlyst

For straffemetoden bannlysing, se Ekskommunikasjon.

Bannlyst var et norsk punkband fra Molde og Oslo.

Medlemmer 

 Finn Erik Tangen, vokal
 Per Arne Haugen, bass
 Børre Løvik, gitar
 Thomas Fosseide, trommer
 Geir Sverre Danielsen, trommer (1983)

Diskografi 

 Demo 83 tape (utgitt på egen hånd)
 La dem ikke lure deg (EP, X-port Plater, 1985)
 La dem ikke lure deg (LP)
 Bannlyst Discography (LP, Norwegian Leather, 2008)
 Raped ass 2 (kassett, Ägg Tapes & Records)
 Then the Molde Punx Come Marching Out (kassett, Anathema, 1983)
 Molde Blitz Speed Rocknroll (Norwegian Leather, 2011)
 Live at Blitz (2012)

Oversikten er ikke fullstendig.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Norwegian punk and hardcore: Bannlyst – Det var engang en diskografi

Norske punkband
Kultur i Molde
DEC Ultrix

Ultrix eller ULTRIX var Digital Equipment Corporations utgave av BSD Unix for datamaskinarkitekturen VAX. Ultrix-32, som var operativsystemets opprinneloige navn, støttet etterhvert en rekke  av Digitals proprietære teknologier, deriblant DECnet og LAT.

Ultrix-32 ble først lansert i juni 1984, og var basert på 4.2BSD med enkelte komponenter hentet fra UNIX System V. Digital hadde både støttet og bidratt til utviklingen av Berkeley Unix. Systemet ble senere tilgjengelig også på Digitals arbeidsstasjoner (DECstation). Ultrix-11 for Digitals PDP-11 arkitektur hadde en annen opprinnelse, og forsvant sammen med PDP-11 produktene mot slutten av 80-tallet. Samtidig forsvan behovet for peresiseringen 'Ultrix-32', og systemet ble hetende 'Ultrix'.

Utviklingen av Ultrix stagnerte over tid, delvis grunnet de såkalte «Unix-krigene» på 1980- og 1990-tallet, hvor DEC langsomt faset ut Ultrix til fordel for OSF/1. Deriblant fikk Ultrix aldri støtte for dynamisk lenkede biblioteker.

Etter lanseringen av 64-bit mikroporosessoren Alpha 21064, ble Ultrix erstattet av OSF/1, senere av Digital Unix og til slutt av Tru64 UNIX.

Siste versjon var 4.5 og ble lansert i november 1995.

Kildekoden til Ultrix er idag åpent tilgjengelig.

Eksterne lenker 
 Kildekoden til Ultrix 2.0, 4.2, og 4.3

DEC operativsystemer
Unix-varianter
Historiske operativsystemer
Programvare fra 1984
1984 i USA
Miloš Mirković

Miloš Mirković (kyrillisk: Милош Мирковић, født 13. juni 1976 i Beograd) er en serbisk fotballspiller.

Mirković spilte for den serbiske klubben OFK Beograd, der han spilte 31 av 33 kamper da laget vant opprykk i 1997/98-sesongen. I 1998 signerte han fireårskontrakt med norske Vålerenga, i en overgang verdt ca. 1,5 millioner kroner.

Mirković debuterte for Vålerenga i 5-0-seieren over Strømsgodset i oktober 1998, og ble da utvist. Etter sesongslutt fikk han beskjed om at han ikke var i klubbens fremtidsplaner, og ble degradert til klubbens rekruttgruppe. I februar 1999 ble han imidlertid hentet opp i A-stallen igjen, og i mai kom han inn og scoret to mål i cup-kampen mot Fagerborg.

I januar 2000 ble Mirković løst fra kontrakten med VIF. De to A-lagskampene kostet Oslo-klubben tilsammen 3,6 millioner kroner. Øystein Stray Spetalen, daværende styremedlem i Vålerenga, har brukt Mirković som et eksempel på hvor lite gjennomtenkt klubbens innkjøp av spillere var, og sa at spillerens ferdigheter lå på «norsk 4.divisjonsnivå».

Etter han forlot Vålerenga har han spilt for Čukarički Beograd og Hajduk Kula i hjemlandet.

Mirković har U-landskamper for Jugoslavia.

Karriereoversikt

Referanser

Eksterne lenker 
 Intervju på Vålerenga på nett, 1998

Serbiske fotballspillere
Fotballspillere for Vålerenga Fotball
Personer fra Beograd
Fotballspillere for OFK Beograd
Utenlandske fotballspillere i Norge
Fødsler i 1976
Skienssangen

Skienssangen er av Bjarne Olaussen (tekst) og Abraham Hvidsten (melodi). Sangen synges tradisjonelt på 17. mai i Skien og til bystyremøter på rådhuset i Skien.

La sangen nu seg svinge i toners flukt mot sky,begeistret skal den klinge til ære for vår by.
Ja, Skien vil vi hedre i toner og i ord,den er fra våre fedre, for oss en arv så stor.

Hvor elvens løp seg baner i slyng mot havet frem.I lys av åsers graner de bygget her sitt hjem.
Og her de fant sitt virke til fossedurens gnyog bygget høyt sin kirke til signing for vår by.

Og ned igjennem tiden i saga fikk den ryfor mangt et navn fløi vinden med glans om Skiens by.
Og kom der også tider da byen sank i grus,ved felles løft omsider stod atter hus ved hus.

Hvad våre fedre gjorde av edelt bygningsverk,skal minne oss om ordet at 'enighet gjør sterk'.
Så vil vi sammen gjøre det løfte da til demat arven vi skal føre til nye slekter frem.

Referanser

Eksterne lenker 
 Melodien (mp3)
 Noter (pdf)

Kultur i Skien
Bypatriotiske sanger
Flesnes skole

Flesnes skole er en offentlig barne- og ungdomsskole på Flesnes i Kvæfjord.

Referanser

Barne- og ungdomsskoler i Troms og Finnmark
Skoler i Kvæfjord
Sør-Troms museum

Sør-Troms Museum er et regionmuseum og spesialmuseum som dekker kommunene Bjarkøy, Harstad, Kvæfjord, Skånland, Lavangen, Salangen og Ibestad. Museet er en sammenslåing av flere museer, deriblant Trondarnes Distriktsmuseum og Trastad Samlinger. Regionmuseet har ansvaret for kulturminnearbeid, bygdetun og drift av museumsanlegg.Verdens eldste seilende skonnert Anna Rogde er fra 2010 også en del av Sør-Troms Museum.

Eksterne lenker 
 Sør-Troms Museum

Kulturminnevern i Norge
Museer i Troms og Finnmark
Kultur i Harstad
Villtulipan

Villtulipan (Tulipa sylvestris)  er en viltvoksende plante i tulipanslekta med gule blomster.

Den kommer opprinnelig fra Syd- og Sentral-Europa, samt Nord-Afrika. Den hadde allerede på 1970-tallet spredd seg til sør i Sverige og Sørlandet. Den regnes som en ballastplante i Norge.

Den blomstrer normalt i slutten av mai, og har en velduftende gul stjerneformet tulipanblomst med spisse blomsterblad. Den har 10–40 cm lang stilk. De sprer seg via underjordiske utløpere fra morløken. Ved gode lysforhold blir det rikelig blomstring. I motsetning til de fleste andre tulipanarter kan villtulipanen trives i halvskygge. Den vil ha varm, veldrenert og kalkrik jord.

Villtulipan er Arendals kommuneblomst.

Galleri

Eksterne lenker 
 
 Museumsnett – Villtulipan
 Museumsnett – Villtulipan på Sørlandet
Biologiportalen – Villtulipan

Liljefamilien