alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Malthodes brevicollis

Malthodes brevicollis Kiesenwetter 1852 – er synonym for Malthodes pumilus 

Malthodes brevicollis (Paykull, 1798) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae).

Utbredelse 
Malthodes brevicollis finnes i Europa, østover i Asia. Finnes vanlig i Norge.

Utseende 
Malthodes brevicollis er mellom 2-2,8 mm lang og er en langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har flere mindre (korte) tenner. Antennens tredje ledd er like langt eller knapt lengre enn det andre leddet. Antennene er festet nært inntil fasettøynenes innside, hodet generelt langt framover (sett ovenfra) og stikker lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer sirkelformet, sett ovenfra. Dekkvingene er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes. .

Slekten Malthodes har flere arter som er vanskelig å skille fra hverandre, hanner har klare forskjeller i kjønnsorganene, mens flere av hunnene er så like hverandre at de er umulige å skille fra hverandre. Av de nordiske artene er det allikevel karakterer som muliggjør en artsbestemmelse hos de fleste. Her er en ikke fullstendig, men generell forklaring. 
 Hannens nest siste bukledd er tydelig forlenget bakover og siste bukledd er formet som en togrenet gaffel. Det siste ryggleddet er uten vedheng og har en litt innbuktet bakkant. 
 Hunnens dekkvinger mangler en gul flekk i spissen. Antennens tredje leddet omtrent dobbelt så langt som det er bredt og det femte til sjuende leddet er ikke mer enn tre ganger så lange som de er brede. Brystskjoldets sidekant klart kantet.

Levevis 
De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De observeres vanligvis på trær og busker, men oppsøker også blomster. Både larver og voksne er rovdyr og lever av andre mindre dyr.

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. Side 63-64. ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Malthodes brevicollis - Fauna Europaea - engelskspråklig

Bløtvinger
Malthodes crassicornis

Malthodes crassicornis (Maeklin 1846) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae).

Utbredelse 
Malthodes crassicornis finnes i Europa og østover i Asia. Finnes sør i Norge, men er ikke vanlig.

Utseende 
Malthodes crassicornis er mellom 2,3-2,8 mm lang og er en langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har flere mindre (korte) tenner. Antennens tredje ledd er like langt eller knapt lengre enn det andre leddet.  Antennene er festet nært inntil fasettøynenes innside, hodet generelt langt framover (sett ovenfra) og stikker lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer sirkelformet, sett ovenfra. Dekkvingene er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes.  

Slekten Malthodes har flere arter som er vanskelig å skille fra hverandre, hanner har klare forskjeller i kjønnsorganene, mens flere av hunnene er så like hverandre at de er umulige å skille fra hverandre. Av de nordiske artene er det allikevel karakterer som muliggjør en artsbestemmelse hos de fleste. Her er en ikke fullstendig, men generell forklaring. 
 Hannens nest siste bukledd er tydelig forlenget bakover og siste bukledd er ikke formet som en togrenet gaffel. Det siste ryggleddet er uten vedheng og har en litt innbuktet bakkant. 
 Hunnens dekkvinger mangler en gul flekk i spissen. Antennens tredje leddet bare litt lengre lengre enn det er bredt og det femte til sjuende leddet er ikke mer enn tre ganger så lange som de er brede. Brystskjoldets sidekant klart kantet.

Levevis 
De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De observeres vanligvis på trær og busker, men oppsøker også blomster. Både larver og voksne er rovdyr og lever av andre mindre dyr.

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. Side 64. ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Malthodes crassicornis - Fauna Europaea - engelskspråklig

Bløtvinger
Malthodes spathifer

Malthodes spathifer (Kiesenwetter 1852) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae).

Utbredelse 
Malthodes spathifer finnes i Europa, men mangler helt i sør. Finnes ganske vanlig i Norge.

Utseende 
Malthodes spathifer er mellom 2,3-3,3 mm lang og er en langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har flere mindre (korte) tenner. Antennens tredje ledd er like langt eller knapt lengre enn det andre leddet. Antennene er festet nært inntil fasettøynenes innside, hodet generelt langt framover (sett ovenfra) og stikker lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer sirkelformet, sett ovenfra. Dekkvingene er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes. 

Slekten Malthodes har flere arter som er vanskelig å skille fra hverandre, hanner har klare forskjeller i kjønnsorganene, mens flere av hunnene er så like hverandre at de er umulige å skille fra hverandre. Av de nordiske artene er det allikevel karakterer som muliggjør en artsbestemmelse hos de fleste. Her er en ikke fullstendig, men generell forklaring. 
 Hannens nest siste bukledd er tydelig forlenget bakover og nest siste bukledd formet som lange sidelapper. Det siste ryggleddet er delt i to lange greiner. 
 Hunnens er lengre enn to millimeter og dekkvingene har en gul flekk i spissen.

Levevis 
De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De observeres vanligvis på trær og busker, men oppsøker også blomster. Både larver og voksne er rovdyr og lever av andre mindre dyr.

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. Side 65. ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Malthodes spathifer - Fauna Europaea - engelskspråklig

Bløtvinger
Malthodes pumilus

Malthodes pumilus (Brébisson, 1835) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae). Den skiller seg fra de andre nordiske artene ved den lille størrelsen.

Utbredelse 
Malthodes pumilus finnes i Europa, østover i Asia. Finnes sør i Norge, på østlandet til Rogaland.

Utseende 
Malthodes pumilus er mellom 1,3-1,5 mm lang og er en langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har flere mindre (korte) tenner. Antennens tredje ledd er like langt eller knapt lengre enn det andre leddet. Antennene er festet nært inntil fasettøynenes innside, hodet generelt langt framover (sett ovenfra) og stikker lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer sirkelformet, sett ovenfra. Dekkvingene er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes. .

Slekten Malthodes har flere arter som er vanskelig å skille fra hverandre, hanner har klare forskjeller i kjønnsorganene, mens flere av hunnene er så like hverandre at de er umulige å skille fra hverandre. Av de nordiske artene er det allikevel karakterer som muliggjør en artsbestemmelse hos de fleste. Her er en ikke fullstendig, men generell forklaring. 
 Hannens nest siste bukledd er tydelig forlenget bakover og nest siste bukledd formet som korte sidelapper. Det siste ryggleddet er delt i to lange greiner. 
 Hunnen er kortere enn to millimeter og dekkvingene har en gul flekk i spissen.

Levevis 
De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De observeres vanligvis på trær og busker, men oppsøker også blomster. Både larver og voksne er rovdyr og lever av andre mindre dyr.

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. Side 65-66. ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Malthodes pumilus - Fauna Europaea - engelskspråklig

Bløtvinger
Blaignan

Blaignan er en tidligere kommune i departementet Gironde i regionen Nouvelle-Aquitaine i det sørvestlige Frankrike.

1. januar 2019 ble Blaignan slått sammen med Prignac-en-Médoc til den nye kommunen Blaignan-Prignac.

Kommunen hadde et areal på 6,83 km², og hadde 217 innbyggere i 2006.

Befolkningsutvikling 
Antall innbyggere i kommunen Blaignan

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tidligere kommuner i Gironde
Kommuner opphørt i 2018
Norge under Vinter-OL 1998

Norge under Vinter-OL 1998. Syttiseks sportsutøvere, femtini menn og tjuesju kvinner fra Norge, deltok i ti sporter under Vinter-OL 1998 i Nagano i Japan. Norge ble nest beste nasjon med ti gull-, ti sølv- og fem bronsemedaljer. Skihopperen Espen Bredesen var Norges flaggbærer under åpningsseremonien.

Medaljer

Medaljevinnerne

Alpine grener

Menn 

Kombinasjon

Kvinner 

Kombinasjon

Bobsleigh

Curling

Freestyle

Skiskyting

Menn

Kvinner

Nordiske grener

Langrenn

Menn 

4 x 10 km stafett

Kvinner 

4 x 5 km stafett

Kombinert 

Lag

Skihopp 

Lag

Hurtigløp på skøyter

Menn

Kvinner

Snøbrett

Menn

Kvinner

Eksterne lenker
 Norges resultater i Vinter-OL 1998 hos olympedia.org

Nasjoner under Vinter-OL 1998
Norge under de olympiske leker
Sport i Norge i 1998
Malthodes hexacanthus

Malthodes hexacanthus (Kiesenwetter 1852) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae).

Utbredelse 
Malthodes hexacanthus finnes i Europa, vanligst i Mellom-Europa. Ikke i Norge.

Utseende 
Malthodes hexacanthus er mellom 2,2-3 mm lang og er en langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har flere mindre (korte) tenner. Antennens tredje ledd er like langt eller knapt lengre enn det andre leddet. Antennene er festet nært inntil fasettøynenes innside, hodet generelt langt framover (sett ovenfra) og stikker lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer sirkelformet, sett ovenfra. Dekkvingene er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes. 

Slekten Malthodes har flere arter som er vanskelig å skille fra hverandre, hanner har klare forskjeller i kjønnsorganene, mens flere av hunnene er så like hverandre at de er umulige å skille fra hverandre. Av de nordiske artene er det allikevel karakterer som muliggjør en artsbestemmelse hos de fleste. Her er en ikke fullstendig, men generell forklaring. 
 Hannens nest siste bukledd er tydelig forlenget bakover og nest siste bukledd formet som korte sidelapper. Det siste ryggleddet er delt i to lange greiner. 
 Hunnens dekkvinger mangler en gul flekk i spissen. Antennens femte til sjuende leddet er omtrent fire ganger så lange som de er brede. Brystskjoldets sidekant bare svakt kantet.

Levevis 
De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De observeres vanligvis på trær og busker, men oppsøker også blomster. Både larver og voksne er rovdyr og lever av andre mindre dyr.

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. Side 64-65. ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Malthodes hexacanthus - Fauna Europaea - engelskspråklig

Bløtvinger
Podistra rufotestacea

Podistra rufotestacea (Letzner, 1845) er en av billene i delgruppen (underfamilien) storbløtvinger i familiegruppen bløtvinger.

Utbredelse  
Podistra rufotestacea finnes i Europa, sjelnere  helt i sør og i vest. Den finnes også østover i Asia. Finnes i Norge, men er ikke vanlig.

Utseende 
Podistra rufotestacea er 7-9 mm lang. Hodet er innsnørt like bak fasettøynene som er kulerunde og utstående. Palpenes (munnføtter) endeledd er økseformet og ikke smalt, ovalt. Antennene er mørkere mot spissen. Brystskjoldet (pronotum) er jevnt, med nær parallelle sider, litt avsmalnende framover. Bakhjørnene nær rettvinklede, litt utstående. Det har ingen innbuktning i bakkanten og har en overflate som ikke er grovt rynket eller punktert. Beina er rødgule, mens føttene ofte er mørkere. Leggene på mellom- og bakbeina er vanligvis krummet inn mot kroppen. Dekkvingene har en rødgul farge. De skjuler hele bakkroppen og har ganske lang oppstående behåring. 

Ligner mye på Podistra pilosa, og kan skilles fra denne på fargen. Men den sikreste måten er å se etter ulikhetene i hannenes kjønnsorgan (aedeagus).

Levevis 
Larvene lever som predatore (rovdyr).  

Podistra rufotestacea tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de  voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. Side 38-39. (344 sider) ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Podistra rufotestacea - Fauna Europaea - engelskspråklig

Bløtvinger
Heimen

Heimen er et vitenskapelig tidsskrift for lokal- og regionalhistorie, etablert 1922 av Landslaget for lokalhistorie, som fremdeles er ansvarlig utgiver.  Fra 2012 har tidsskriftet også blitt lagt ut på nett på idunn.no.

Tidsskriftet fikk fagfelleordning ca. 2000, og er akkreditert på nivå 1 i det nasjonale systemet for forskningsdokumentasjon.

Redaktører  
 1921-1945 Oscar Albert Johnsen
 1946-1951 Andreas Holmsen
 1952 Randi Kleven
 1953-1954 Randi Bjørkvik og Halvard Bjørkvik
 1955-1966 Lars Reinton
 1967-1969 Rolf Fladby
 1970-1972 Hans Try og Harald Winge
 1973-1975 Halvard Bjørkvik
 1976-1986 Jørn Sandnes
 1979-1986 Helge Salvesen
 1987-1994 Kjell Haarstad, Anders Kirkhusmo og Dagfinn Slettan
 1995-1998 Atle Døssland, Arnfinn Kjelland og Arnljot Løseth
 1999-2002 Olav Arild Abrahamsen 
 1999-2002 Bjørn Slettan og Gustav Sætra	
 2003-2006 Arnvid Lillehammer	 
 2003-2006 Olav Tysdal og Nils Olav Østrem
 2007-2010 Knut Dørum, Finn-Einar Eliassen og Guro Nordby
 2011-2014 Steinar Aas, Wilhelm Karlsen og Alan Hutchinson
 2015-2018 Aud Mikkelsen Tretvik, Merete Røskaft, Hilde Gunn Slottemo
2019-   Oddmund Løkensgard Hoel, Annette Langedal Holme, Yngve Nilsen, Mari Sofie Sandvik, Gunnar Yttri

Referanser

Eksterne lenker 
 Landslaget for lokalhistorie og Heimen: https://web.archive.org/web/20090514074048/http://www.historielag.org/
 Register til Heimen (og Historisk tidsskrift og HIFO-nytt) 
 Det nasjonale systemet for forskningsdokumentasjon

Norske vitenskapelige tidsskrifter
Nivå 1-tidsskrifter
Tidsskrifter om historie
Lokalhistorie
Publikasjoner etablert i 1922
Vitenskap i 1922
1922 i Norge
Vitenskapsåret 1893

Vitenskapsåret 1893 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1893.

Hendelser
 1. mai – World Columbian Exposition åpner i Chicago i forbindelse med 400-årsjubileet for Columbus oppdagelse av Amerika. Hamburgeren introduseres.
2. juni – I Sverige besluttes det at Högre folkskola kan opprettes på landsbygden eller i tettsted der det ikke finnes läroverk fra før.
11. november – I Visby på den svenske øyen Gotland i Østersjøen innvies Östra Folkskolan.

Arkeologi

Meteorologi

Prisvinnere
Bigsbymedaljen: William Johnson Sollas, britisk geolog og paleontolog
Copleymedaljen: George Gabriel Stokes, irsk matematiker og fysiker
Davymedaljen:
Jacobus Henricus van 't Hoff, nederlandsk kjemiker, nobelprisvinner 1901
Josephe Achille Le Bel, fransk kjemiker
De Morgan-medaljen: Felix Klein, tysk matematiker
Lalande-prisen: Léopold Schulhof, ungarsk astronom
Wollastonmedaljen: Nevil Story Maskelyne, britisk geolog

Fødsler
 21. mars: Anton Brandt, norsk veterinærprofessor (død 1951)
 22. mars: Rasmus Sørnes, norsk oppfinner, klokkemaker og radiotekniker (død 1967)
 24. mars: Walter Baade, tysk astronom (død 1960)
 2. august: Hans Severin Jelstrup, norsk astronom (død 1964)
 5. oktober: Mikkel Ødelien, norsk forsker på jordsmonn (død 1984)
 23. oktober: Ernst Öpik, estisk astronom og astrofysiker (død 1985)

Dødsfall
 7. januar: Jožef Stefan, slovensk fysiker og matematiker (født 1835)
 14. mai: Ernst Kummer, tysk matematiker (født 1810)
 16. august: Jean-Martin Charcot, fransk neurolog (født 1825)
 4. desember: John Tyndall, irsk fysiker (født 1820)
 27. desember: Adolf Knop, tysk mineralog og geolog (født 1828)
 28. desember: Richard Spruce, britisk botaniker og forskningsreisende (født 1817)

Referanser

Eksterne lenker
Ringvaart kraftverk

Ringvaart kraftverk (Centrale Ringvaart) er et kraftverk med kombinert gass- og oljedrift ved Gent i Flandern i Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 359 MW fordelt på 1+1 turbin. Anlegget ble ferdig i 1998. Brenselstypen er naturgass og olje.

Eksterne lenker
 IndustCards – «CCGT Power Plants in Belgium».

Gasskraftverk i Belgia
Oljekraftverk i Belgia
Varmekraftverk i Belgia
Gent
Saint-Ghislain gasskraftverk

Saint-Ghislain gasskraftverk er et gasskraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift ved Hainaut i Valonia i det sørlige Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 360 MW fordelt på 1+1  turbin. Anlegget ble ferdig i 2000. Brenselstypen er naturgass og subsidiært olje. Operatøren er Electrabel.

Eksterne lenker
 IndustCards – «CCGT Power Plants in Belgium».

Gasskraftverk i Belgia
Oljekraftverk i Belgia
Varmekraftverk i Belgia
Sheila Mello

Sheila Chesed de Almeida Mello (født 23. juli 1978 i São Paulo i Brasil) er en brasiliansk danser, skuespillerinne og modell.

Eksterne lenker
  

Dansere
Brasilianske skuespillere
Brasilianske modeller
Personer fra São Paulo
Fødsler i 1978
Småbløtvinger

se artikkeltekst

Småbløtvinger (Malthininae) er en delgruppe (underfamilie) av biller blant bløtvingene. Disse insektene har fått sitt navn ettersom de ikke har harde, men bløte (lite kitiniserete) dekkvinger.

Utseende 
Små (1-5 mm), slanke biller, med bløte, eller lite kitiniserte dekkvinger. Dekkvingene er avkortet og dekker bare noe av bakkroppen, slik at de underliggende flygevingene vises. Palpenes endeledd er smalere, ovalt og litt tilspisset og økseformet. Disse er små arter som er brunsvarte, mange har enden (spissen) av dekkvingene gulfarget. De har velutviklede flygevinger under de bløte dekkvingene. Hodet er ganske stort, fremstrakt, med små, runde, utstående fasettøyne. Antennene er 11-leddete, ganske lange og trådformede. Brystskjoldet (pronotum) er mer eller mindre firkantet sett ovenfra. Beina er lange og kraftige. 

Larvene er tykke og pløsete, med korte bein og en forholdsvis liten hodekapsel. De kan særlig kjennes på at huden er fint og tett hårete, fløyelsaktig.

Levevis 
Disse bløtvingene er dagaktive insekter. De oppsøker blomster på jakt etter nektar og pollen, men spiser også mindre dyr. De voksne (imago) tar lett til vingene eller kryper rundt i vegetasjonen, både i gresset og i trærne. De finnes i mange ulike naturtyper (habitat), som enger, langs skogsbryn, bekker, i hager og parker.  De finnes i lavlandet, men kan også finnes oppover i fjellet.

Systematisk inndeling 
Denne slektoversikten er hentet fra Wikispecies.

 orden biller (Coleoptera)
 underorden Polyphaga
 overfamilie Cantharoidea
 familien bløtvinger (Cantharidae)
 underfamilie småbløtvinger (Malthininae) – dekkvingene er avkortet og dekker bare noe av bakkroppen, slik at de underliggende flygevingene vises.. Palpenes endeledd er smalere, ovalt og litt tilspisset og økseformet. Disse er små arter som er brunsvarte, mange har enden (spissen) av dekkvingene gulfarget.
 stammen Malchinini Brancucci, 1980
 slekten Macrocerus Motschulsky, 1845 (=Malchinus Kiesenwetter, 1863
 stammen Malthinini Kiesenwetter, 1852
 slekten Caccodes Sharp in Blackburn & Sharp, 1885
 slekten Malthinus Latreille, 1806 - 6 arter i Norge
 slekten †Mantimalthinus Fanti & Castiglione, 2017
 stammen Malthodini Böving & Craighhead, 1931
 slekten †Archaeomalthodes Hsiao, Ślipiński & Pang, 2016
 slekten Frostia Fender, 1951
 slekten Malthodes Kiesenwetter, 1852 - 12 arter i Norge

Referanser

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. 344 sider. ISBN 8712166936
 Sømme, Laurits 2001. Insekter. (Original: McGavin, George C. 2000. Insects, spiders and other terrestical arthropods.) N. W. Damm & Søn AS. ISBN 82-512-0601-4

Eksterne lenker 
 
 www.faunaeur.org - Cantharinae
 Elateriformia (Coleoptera) – Delta key 
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Bløtvinger
Biller formelt beskrevet i 1852
Chauliognathinae

se artikkeltekst

Chauliognathinae er en delgruppe (underfamilie) av biller blant bløtvingene.

Utseende 
Biller med bløte, eller lite kitiniserte dekkvinger. De har velutviklede flygevinger under de bløte dekkvingene. Hodet er ganske stort, fremstrakt, med små, runde, utstående fasettøyne. Antennene er 11-leddete, ganske lange og trådformede.

Utbredelse 
Gruppen er utbredt i den Nye verden.

Systematisk inndeling 

 orden biller (Coleoptera)
 underorden Polyphaga
 overfamilie Cantharoidea
 familien bløtvinger (Cantharidae)
 underfamilie Chauliognathinae LeConte, 1861
 stamme Chauliognathini LeConte, 1861
 slekten Belotus Gorham, 1881
 slekten Chauliognathus Hentz, 1830
 slekten Daiphron Gorham, 1881
 slekten Lobetus Kiesenwetter, 1852
 slekten Macromalthinus Pic, 1919
 slekten Malthesis Motschulsky, 1853
 slekten Maroniodes Brancucci, 1981
 slekten Maronius Gorham, 1881
 slekten Microdaiphron Pic, 1926
 slekten Paramaronius Wittmer, 1963
 slekten Pseudolobetus Champion, 1915
 slekten Psilorrhynchus Gemminger & Harold, 1869
 stammen Ichthyurini Champion, 1915
 slekten Ichthyurus Westwood, 1848
 slekten Malthoichthyurus Pic, 1919
 slekten Microichthyurus Pic, 1919
 slekten Pseudocerocoma Pic, 1919
 slekten Trypheridium Brancucci, 1985
 slekten Trypherus LeConte, 1851

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Elateriformia (Coleoptera) – Delta key
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Bløtvinger
Biller formelt beskrevet i 1861
Dysmorphocerinae

se artikkeltekst

Dysmorphocerinae er en delgruppe (underfamilie) av biller blant bløtvingene.

Utseende 
Biller med bløte, eller lite kitiniserte dekkvinger. De har velutviklede flygevinger under de bløte dekkvingene. Hodet er ganske stort, fremstrakt, med små, runde, utstående fasettøyne. Antennene er 11-leddete, ganske lange og trådformede.

Utbredelse 
Gruppen er utbredt i varme områder av Amerika, Afrika og Australia.

Systematisk inndeling 
Denne slektoversikten er hentet fra Wikispecies.

 orden biller (Coleoptera)
 underorden Polyphaga
 overfamilie Cantharoidea
 familien bløtvinger (Cantharidae)
 underfamilie Dysmorphocerinae Brancucci, 1980
 slekten Afronycha Wittmer, 1949
 slekten Asilis  Broun, 1893
 slekten Compsonycha Wittmer, 1949
 slekten Dysmorphocerus Solier in Gay, 1849
 slekten Flabelloontelus Pic, 1911
 slekten Geigyella Wittmer, 1972
 slekten Hansasilis Pic, 1936
 slekten Heteromastix Boheman, 1858
 slekten Hyponotum Wittmer, 1949
 slekten Micronotum Wittmer, 1949
 slekten Neoontelus Wittmer, 1972
 slekten Oontelus Solier in Gay, 1849
 slekten Plectocephalon Pic, 1928
 slekten Plectonotum Gorham, 1891

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Elateriformia (Coleoptera) – Delta key
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Bløtvinger
Biller formelt beskrevet i 1980