Olsenbanden (Norge)

Olsenbanden er en serie norske filmkomedier produsert av Teamfilm mellom 1968 og 1999, skrevet av den danske duoen Erik Balling og Henning Bahs. Filmene handler om den ambisiøse og uheldige kriminelle trioen Olsenbanden, med Arve Opsahl i hovedrollen som Egon Olsen, Sverre Holm som Benny Fransen og Carsten Byhring som Kjell Jensen. Aud Schønemann spiller rollen som Kjells kone Valborg og Harald Heide-Steen jr. som Dynamitt-Harry.

Den norske serien bygger på den danske filmserien med samme navn og er mer eller mindre filmet parallelt med hverandre. I 1981 ble en tilsvarende serie laget i Sverige med tittelen Jönssonligan. Filmene har i tillegg dannet utgangspunktet for Olsenbanden jr., med en julekalender og en serie frittstående kinofilmer for barn der man møter rollefigurene fra Olsenbanden i barndommen. I 2021 startet innspillingen av en ny film med tittelen Olsenbanden - Siste Skrik!. Rollene er besatt med både erfarne og nye skuespillere. Premieren skal etter planen finne sted i 2022. Regissør er Hallvard Bræin.

De norske filmplakatene ble tegnet av Tore Stang.

Opprinnelse og produksjon 

Olsenbanden er opprinnelig en dansk filmserie kalt Olsen-banden med de danske skuespillerne Ove Sprogøe, Morten Grunwald og Poul Bundgaard i de respektive rollene som Egon Olsen, Benny Fransen og Kjell Jensen. 

Produksjonsselskapet Teamfilm delte kontorlokaler med distributør Norena Film ved Harry Ottersen, som på den tiden distribuerte filmer fra Nordisk film i fra Danmark til Norge. Harry Ottersen viste den første danske utgaven av Olsen-banden til regissør Knut Bohwim. Bohwim mente at den danske humoren ikke egnet seg for nordmenn og kom med en ide om å skaffe seg remake-rettigheter fra Nordisk film, for så å produsere en norsk versjon med utgangspunkt i det danske manuskriptet og med kjente norske skuespillere. 

Teamfilm hadde allerede siden oppstarten i 1962 laget en rekke filmkomedier med store norske navn som Arve Opsahl, Aud Schønemann og Carsten Byhring. I 1968 laget Bohwim i samarbeid med sine Teamfilm-kolleger Mattis Mathiesen og Knut Andersen, en novellefilm basert på Egil Lians beretninger om småkjeltringer fra Oslos Østkant. Filmen het Sus og Dus på by´n, og regnes som forløperen til Olsenbanden. I en av filmens siste scener spiller Arve Opsahl, Carsten Byhring, Sverre Holm og Sverre Wilberg mot hverandre. Disse skulle bli filmseriene hovedrolleinnehavere, i tillegg til Aud Schønemann og Harald Heide Steen jr.

Første opptaksdag var 28. April 1969 og filmen hadde premiere 11. august 1969, samme år. Produksjonen hadde tett samarbeid med Nordisk Film i Danmark, og hadde blant annet dansken Sten Hasager som produksjonsleder. Samme år startet danskene opptakene til sin oppfølger Olsen-Banden på spanden og derifra og frem til 1999, kom nordmennene med en norsk versjon året etter at danskene hadde hatt premiere. Manusene til de norske ble etter hvert mer og mer tilpasset norske forhold, og distanserte seg mer fra den danske originalen. Det er laget like mange filmer i Danmark som i Norge. I 1981 satte Svergie i gang med sin Jönssonligan, som også var basert på manuskriptene til Erik Balling og Henning Bass.

Bakgrunn og kjennetegn for filmene 
Banden har sine røtter i Oslo og hvor det meste av handlingen i filmene foregår. Bandens «base» er Kjell sitt hjem i Ullensakergata 1 A på Kampen. Det er her mange av kuppene blir planlagt. I nesten hver film slippes bandens sjef Egon ut av Botsfengselet, hvor Kjell og Benny venter, og Egon har ofte en genial plan uttenkt. Kjells kone Valborg er sentral i hvordan økonomien i hjemmet styres, og er ofte en pådriver for bandens ønske om suksess og frustrasjon.

Karaktertrekk og uttrykk 
Filmene kjennetegner ofte gjentagende bruk av sitater og replikker fra de enkelte rollene som forsterker karaterenes personlighet. Hver gang Egon har en «genial» plan sier han ofte at den er «Tima og tilrettelagt», hvorpå Benny utbryter begeistret: «Hellmaks, Egon!». Kjell, som er forsiktig og konfliktsky uttrykker gjerne spørrende: «Er dette farlig'a?». Egon, med sine raserianfall kommer gjerne med kraftuttrykk som: «Amatører, pappskaller og hengerumper» mot de andre bandemedlemmene, når planen er gått i vasken. Valborg på sin side sier ofte at hun har: «....tusen ting å tenke på» og at hun «har ikke en tråd å ha på seg» når de skal ut og reise.

Geniale planer og bagatelle uhell 
Banden begynner ofte med små kupp for å få kapital til det større hovedkuppene. Planene uttenkt av Egon er gjerne «geniale», snedige og intrikate, men de går som regel alltid i vasken pga. en liten bagatell, som f.eks. tomt for drivstoff eller ombytting av like kofferter. Det ender ofte med at Egon blir arrestert eller noen andre (F.eks. "Kongen") stikker av med pengene eller utbyttet.

Franz Jäger

Selskapet Franz Jäger er en fiktiv tysk produsent av pengeskap fra Berlin, som er et gjennomgående element i mange av filmene om Olsenbanden. Ideen til navnet kommer fra Henning Bahs og Erik Balling da de spilte inn filmen Forelsket i København fra 1960. Filmen, som var en tysk samproduksjon, hadde en stillfotograf som het Franz Jäger. Da Bahs og Balling laget den første Olsen-banden-filmen i 1968 brukte de stillfotografens navn på pengeskapet.

Bandens biler 
Olsenbanden kjørte stort sett rundt i store «flak» fra USA, og disse bilene ble etter hvert like legendariske som banden selv. Bilen ble skiftet ut adskillige ganger, som tabellen under viser. Mot slutten av serien begynte man med produktplassering, og både banden og skurkene kjørte rundt i sponsede japanske biler.

Forskjeller fra de danske filmene 
Handlingen i de norske Olsenbandenfilmene er jevnt over nærmest identisk med de danske originalfilmene – men de norske filmene kom ikke alltid ut i samme rekkefølge som de danske, og dette førte til noe forvirring i seriens kontinuitet. Den danske ekvivalenten til «Kongen og knekten» var film nummer 4, «Går amok» nummer 5, «Siste bedrifter» nummer 6, «På sporet» nummer 7, og «For full musikk» nummer 8. I Norge kom disse filmene ut i rekkefølgen 5-4-6-8-7. Dette merkes best i åpningen av «Siste bedrifter», hvor banden er i Syden uten penger – en fortsettelse fra «Går amok», hvor Benny og Kjell mister kofferten med penger rett før banden reiser til Mallorca. Tilsvarende avsluttes «Siste bedrifter» med at banden for en gangs skyld lykkes med sitt store kupp, og reiser til Syden som millionærer, og i tråd med dette åpner «På sporet» med at Olsenbanden lever herrens glade dager i en villa i Syden. Men fordi de norske filmene ikke ble spilt inn i samme rekkefølge som de danske var dette noe forvirrende for filmenes norske seere.

Det er også noen forskjeller i rollefigurene. Dynamitt-Harry var bare med i to av de danske filmene, mot sju av de norske. I «På sporet» overtar Harry i stor grad rollen til Børge (Basse) i den danske filmen, og i «Sprenger verdensbanken» tar Data-Harry rollen til en figur ved navn Georg i den danske. Kriminalbetjent Hermansen er satt sammen av to ulike figurer i de danske filmene. I de fire første filmene forfølges den danske Olsenbanden av den særdeles pliktoppfyllende kriminalbetjent Mortensen, som er besatt av tanken på å arrestere Olsenbanden. I de påfølgende filmene i Danmark ble Mortensen erstattet av den overlegne og noe forfengelige kriminalassistent Jensen, som bryr seg lite om Olsenbanden og mest av alt er opptatt av egen karriere. I Norge ble begge disse figurene spilt av Sverre Wilberg som Hermansen. I Danmark kom Holm allerede i film nr. 5. Men i Norge kommer han ikke før i film nr. 8. Den danske film nr 5 er den norske nr 4. Der blir Holm erstatta av kriminalsjefen, som bestemmer. I den 6., 7., og 13. er han erstatta av en norsk figur som kalles konstabel Blom. Han er ikke så opptatt av å fange forbrytere, som også Hermansen hater å gjøre (hvis det da ikke er Olsenbanden). Blom er mer opptatt av å hjelpe Hermansen med karrieren.

Rollene
Egon Olsen: Egon var mesterhjernen i Olsenbanden. Hans planer var geniale og tilrettelagte. Første gangen Egon åkte inn på Botsen, var på grunn av at han dopet en travhest slik at den døde. Det virkelig store kuppet kom først i 1969, da han hadde planer om å stjele den berømte keiseroppsatzen. Alt gikk bra helt til Birger leverte den tilbake til politiet. I 1970 ble han forelsket i en sosialarbeider ved navn Bodil Hansen, som fikk han til å bli en ærlig borger. Han frigjorde seg fra banden og begynte å jobbe på Ringnes bryggeri som kontrollør. Men så fort Benny og Kjell også fikk jobb der, varte det ikke lenge. I 1972 ble Egon for første gang kjent for sine fingerferdigheter på pengeskapet Franz Jäger. Egon åkte inn på Botsen hvert år på hele 70-tallet og mistet kontakten med Kjell og Benny i 1984. I 1999 ble banden fullstendig igjen, etter at Egon var gjest på TV-programmet På go`fot med lidelsen. Det siste kuppet var vellykket, og han reiste ned til Spania sammen med Benny, Valborg og Harry. Egon er med i alle filmene, og i de 14 første spilles han av Arve Opsahl. I film nr. 15, som hadde premiere i 2022, spilles Egon av Anders Baasmo.

Benny Fransen: Benny var forlovet med toppmodellen Ulla i 1969, som han også fikk et barn sammen med. Ulla ble spilt av Solfrid Heier. I 1970 var han ungkar igjen og levde livet med Banden og sin bror Dynamitt-Harry. Benny vokste opp sammen med sin yngre bror Harry. Foreldrene deres døde tidlig, og den eneste som tok ansvaret for dem var en ste-tante på østkanten av Oslo. I 1972 forvillet han seg på et enkeball i Rosekjelleren, da plutselig lyset gikk. Da støtet han på Ragna Kvist, og de forlovet seg. Faren til Ragna var butikksjef, slik at Benny fikk jobb som juniorsjef og Kjell fikk jobb som lagersjef i en dagligvareforretning på Lindern. Egon og Harry stjal fra butikkens pengeskap, og Benny og Kjell fikk skylden,  og deretter mistet han kontakten med Ragna. Benny hadde også en søster som var god venninne med Valborg. Benny holdt kontakten med Harry fram til 1979. I 1999 fant de hverandre igjen og flyttet ned til Spania sammen med resten av banden. Benny var med i alle de 14 første filmene, og ble da spilt av Sverre Holm. I film nr. 15, som hadde premiere i 2022, spilles Benny av John Carew.

Kjell Jensen: Kjell var en god og real mann. Kjell giftet seg med Valborg i 1957 og fikk barna Birger, Basse og Lillebror. Kjell prøvde så godt han kunne å tjene penger til familiens opphold. I 1962 hadde han en liten bod der han solgte kulepenner. Men salget gikk fort over… Kjell var alltid skeptisk til Egons planer, og det med god grunn. Egons planer begynte nemlig alltid bra, men endte alltid med katastrofe. Kjell prøvde også av og til å synge i bakgårder, men kom oftest hjem med noen 50-øringer og bukseknapper. I 1970 fikk han jobb på Ringnes bryggeri sammen med kompisene Benny og Egon, men arbeidstiden gikk fort over. I 1982 feiret Kjell og Valborg 25-årsjubileum med en pris på 12 millioner kroner. De pengene ble dessverre borte, og Kjell fikk igjen arbeid på bryggeriforeningen. Kjell var med i de første 13 filmene, og spilles da av Carsten Byhring. I film nr. 15, som hadde premiere i 2022, spilles Kjell av Elias Holmen Sørensen.

Basse/Bassa Jensen: 

 Basse: I de fleste filmene har Valborg og Kjell en sønn som kalles Basse. Han ble født i 1959 og ble oppkalt etter Kjells far. I 1969 var han med Olsenbanden for å ta keiseroppsatzen. I 1972 hjalp han Egon med å befri Kjell og Benny fra fengsel. I 1974 konfirmerte han seg, og i 1976 giftet han seg med en ung jente ved navn Gry, som han også fikk et barn sammen med. Han skilte seg etter hvert fra Gry og giftet seg på nytt med en ung jente med ukjent navn. Han begynte å tukle litt med diamanter, og havnet i fengsel på Dartmoor Prison i Devon, England. Basse lot seg imidlertid ikke stoppe, og etablerte seg etter hvert som storsmugler av diamanter på det internasjonale markedet. Han flyttet etter hvert ned til Spania, hvor også moren og resten av Olsenbanden kom etter i 1999. Basse var med i de første 7 filmene samt den som hadde premiere i 2010, og spilles av Pål Johannessen.
 Bassa: I filmen Olsenbanden – Siste skrik!, som hadde premiere i 2022, var Valborg og Kjell foreldre til ei jente kalt Bassa, spilt av Stella Werdenhoff. Pål Johannessen, som spilte Basse i åtte tidligere filmer, hadde for øvrig en mindre rolle i filmen fra 2022 som «Mannen i gata».

Valborg Jensen: Valborg er Kjells kone og er den eneste som tør å si i fra til Egon, når det noe hun ikke liker. Som oftest pleide hun å bruke opp pengene før hun hadde fått dem, men sydenturen var den store drømmen. I 1969 ble det litt surr i ekteskapet, slik at hun dro hjem til sin mor en stund, men det ordnet seg fort igjen.  I 1978 tok hun førerkortet hos Larsens kjøreskole. Oppkjøringen foregikk under en biljakt med Biffen og Mester Hansen. I 1984 fikk hun jobb som vaskedame på Munchmuseet, og begynte å male på fritiden. Hun malte etter hvert så bra at Egon bestemte seg for å bytte ut Munchs malerier med Valborgs, slik at han kunne selge Munchmaleriene til franskmennene. Valborg ble enke i 1990, etter at Kjell døde. Hun flyttet ned til Spania sammen med Egon, Benny, Harry og Basse i 1999. Valborg var med i alle de første 14 filmene, og ble spilt av Aud Schønemann. I film nr. 15, som hadde premiere i 2022, spilles Valborg av Charlotte Frogner.

Dynamitt-Harry: Harry Fransen er Bennys bror og en bestevenn med flasken. På 1960-tallet drev Harry sitt eget lille sprengningsfirma, men det tok slutt i 1970 da ett av oppdragene bokstavelig talt gikk rett i hodet på ham. I 1973 ble han avholdsmann etter å ha sendt Egon i fengsel for noe Harry hadde gjort galt. Da Egon kom ut, beklaget Harry seg meget og fikk etter dette meget stor respekt for Egon.  Etter en tur i en ølbil ble Harry igjen en god venn med alkoholen. I 1977 bestemte han seg for å slutte med dynamitt, og flytte sammen med Olsenbanden. Han sovnet i en container som ble transportert til USA. Der fikk han dataopplæring, og ble en kløpper på tastaturet.  Men da kuppet i verdensbanken sammen med Olsenbanden gikk skeisen, begynte han igjen med dynamitt, og fikk jobb som dynamittgubbe på Fornebu. Da Gardermobanen skulle bygges, var det Harry som fikk oppdraget, og i filmen som kom i 1999 avslører han overfor sin bror at han støtte på problemer med Romeriksporten og vannet i Østmarka. Han flyttet sammen med banden til Spania i 1999. Dynamitt-Harry var med i film nr. 2, 4, 8, 9, 10 og 14, og spilles av Harald Heide-Steen jr.

Kriminalbetjent Hermansen: Viggo Hermansen (Også referert til som Karl Leopold  eller Viggo Hermansen) begynte sin karriere som kriminalbetjent. Han visste alltid om Olsenbanden, men da han nevnte det til sjefene, var svaret bare «Dette kan ikke være gjort av nordmenn». Da Hermansen kom seg litt høyere opp på rangstigen, begynte han å tenke på andre ting enn å fakke tyver og røvere. Han nærmest hedret Olsenbanden for det de gjorde. Hermansen ble degradert i 1978, og ble en av de ridende politi. Men han fikk jobben tilbake i 1979 i filmen Olsenbanden og Dynamitt-Harry mot nye høyder, da det ble en stor sak om en filmrull angående oljeleting i Nordsjøen. Han ble så avskjediget på slutten av filmen, da han arresterte en mistenkt uten beviser. Egon Olsen forbyttet koffert med Hermansen, og istedenfor satt Hermansen igjen med 100 millioner tyske mark, som han reiste til Canada til sin søster med. Hermansen fikk også en sykepermisjon etter at Benny og Egon slo granatløpet til en stridsvogn i hodet på ham i 1981. Han kom tilbake i 1982 i Olsenbandens aller siste kupp, men som assistent til Holm, som nå hadde overtatt stillingen hans som kriminalbetjent. Han blir i samme film førtidspensjonert på slutten av filmen, grunnet nedskjæringer innen etaten. I Olsenbanden for full musikk blir han tildelt St. Olavs Orden, og i Olsenbanden møter Kongen & Knekten blir han på grunn av en «liten» misforståelse arrestert. Kriminalbetjent Hermansen var med i film nr. 1–2 og 4–13, og spilles av Sverre Wilberg. I film nr. 15, som hadde premiere i 2022, spilles Hermansen av Vidar Magnussen.

Kriminalassistent Holm: Kriminalassistent Holm dukket først opp i film nummer åtte, Olsenbanden og Dynamitt-Harry på sporet, som Hermansens assistent. Han ble fast ansatt der hans første sak var å finne tilbake pengene som Biffen hadde stjålet fra Olsenbanden. Holm ble forfremmet og fikk en høyere stilling i 1978 (Olsenbanden og Data-Harry sprenger verdensbanken), samtidig som Hermansen ble forflyttet til politistallen. I 1982 i Olsenbandens aller siste kupp overtar han stillingen til Hermansen som førstebetjent, mens Hermansen blir assistenten hans før han blir førtidspensjonert i slutten av filmen. I den siste filmen, Olsenbandens siste stikk, er Holm fortsatt førstebetjent og han har betjent Gran som assistent. Holm har nå overtatt rollen som Hermansen hadde med å ha minst bryderi med å løse saker, og venter kun på førtidspensjoneringen, mens Gran er den ivrige som vil løse saker, slik Holm var selv tidligere. Kriminalassistent Holm var med i film nr. 8–12 samt i den fjortende filmen, og spilles av henholdsvis Øivind Blunck og Anders Hatlo. 

Biffen: Biffen, eller «Råtassen» som Benny kaller ham, kom til Norge i 1977, på oppdrag for Multi Scan. Oppdraget var å stjele de 90 millionene som Olsenbanden hadde på innerlommen. Senere møtte han Kongen, som er Egons verste fiende. I 1982 dukker han opp som sikkerhetsvakt i Høye Nord, og i 1984 jobbet han på et tivoli i Oslo. Biffen var svært kjent for å ødelegge for Olsenbanden, og for å prøve å likvidere Egon. Biffen er med i film nr. 4–6 og 8–9 og 11–13, og spilles av Torgils Moe og Ove Verner Hansen.

Kafévert Hansen: Hansen var nesten som bandens far. Han drev kafeteriaen Lefsa på 1960-tallet og Krita på begynnelsen av 1970-tallet. Krita ble nedlagt i 1972, uten informasjon om hvorfor. I andre etasje på Lefsa var det også bordell, der blant annet Connie og Bennys forlovede Ulla holdt til. Et sted Valborg mislikte sterkt at Kjell var. Hansen var med i de to første filmene, og spilles av Willie Hoel.

Kongen og Knekten: Victor Emanuel «Kongen» Hansen og Emil «Knekten» von Klem, bedre kjent som Kongen og Knekten, er to grådige lommetyver og Olsenbandens rivaler. I 1974, da Olsenbanden gjorde et vellykket kupp innenfor Fellesbanken, stjal Kongen og Knekten pengene bare et par dager senere. Victor Emanuel Hansen er onkelen til Emil og Jenny. Jenny, spilt av Wenche Steen, var «rypa fra Frognebadet» ifølge Benny. På 1990-tallet havnet Kongen og Knekten på samme aldershjem som også Egon senere havnet på. Kongen spilles av Henki Kolstad og Knekten av Frank Robert. Kongen var med i film nr. 5, 9, 10, 12 og 14, og Knekten var med i nr. 5, 12 og 14.

Bang-Johansen og Hallandsen: To ikke helt ærlige forretningsmenn som ofte arbeider sammen, blant annet som direktører for forsikringsselskapet «Høye Nord» i 1982. Olsenbanden forsøker ofte å lure dem. Hallandsen er den mer nervøse og usikre av de to, og kan lett besvime eller få et nervesammenbrudd når alt ikke går som planlagt. Bang-Johansen er derimot smartere, utspekulert og hensynsløs, fast bestemt på å oppnå sitt mål, koste hva det koste vil. Bang Johansen spilles av Ole-Jørgen Nilsen, Per Lillo-Stenberg, Alf Nordvang og Hallvard Flatland. Hallandsen spilles av Alf Malland, Ivar Nørve og Nils Ole Oftebro. Bang-Johansen var med i film nr. 11, 12 og 14. Hallandsen var med i film nr. 4, 6, 9, 11, 12 og 14.

Kriminalsjefen: Han er den som bestemmer over politiet i Oslo. I de første filmene har han stor tillit til kriminalbetjent Hermansen. Men etter hvert skjønner han at han gjør en dårlig jobb. Men han ble ganske stolt over det han gjorde på en fest for politiet. Kriminalsjefen spilles av henholdsvis Georg Richter, Per Hagerup, Wilfred Breistrand og Jørn Ording, og er med i film nr. 1, 2, 4, 5, 8 og 10.

Konstabel Blom: Det er assistenten til Kriminalbetjent Hermansen i noen filmer. Han er ganske opptatt av at forbrytelser ikke lønner seg. Men han prøver også å hjelpe Hermansen med ulike problemer, uten å lykkes i disse forsøkene. Konstabel Blom spilles av henholdsvis Oddbjørn Hesjevoll og Ulf Wengård, og er med i film nr. 6, 7 og 13.

Vaktmann med hund: Dette er en rolle som ikke har stor betydning for handlingen i noen av filmene, men Olsenbanden møter ofte vaktmannen og hans hund Buster. Et særtrekk ved ham er at han hater ungdommer. Olsenbanden pleier å utsette ham forv ulike pek, og vaktmannen går alltid ut fra at det er noen ungdommer som står bak. Vaktmannen spilles av henholdsvis Dan Fosse, Carsten Winger og Ulf Wengård, og er med i film nr. 6, 8, 9, 11 og 14.

Skuespillerne 

Filmene er rendyrkede komedier, noe valget av skuespillere bygget opp under. Svært mange av de involverte var allerede etablerte navn innenfor revyscenen og fra underholdningsprogrammer på NRK. Eksempelvis var Arve Opsahl, Carsten Byhring og Aud Schønemann kjente revyartister og skuespillere allerede før de fikk rollene i første film. I tillegg er Harald Heide-Steen Jr., Sverre Wilberg, Willie Hoel, Kari Diesen, Andreas Diesen, Elsa Lystad, Øyvind Blunck, Rolv Wesenlund, Ivar Medaas, Jon Skolmen, Knut Lystad og Anne Marit Jacobsen eksempler på skuespillere med karrierer som komikere, som dukker opp i større eller mindre roller i løpet av serien.
 Egon ble spilt av Arve Opsahl i de 14 første filmene, og av Anders Baasmo i filmen som hadde premiere i 2022.
 Kjell ble spilt av Carsten Byhring i de 13 første filmene, og av Elias Holmen Sørensen i filmen som hadde premiere i 2022.
 Benny ble spilt av Sverre Holm i de 14 første filmene, og av John Carew i filmen som hadde premiere i 2022.
 Dynamitt-Harry ble spilt av Harald Heide-Steen jr.
 Valborg ble spilt av Aud Schønemann i de 14 første filmene, og av Charlotte Frogner i filmen som hadde premiere i 2022.
 Kriminalbetjent Hermansen ble spilt av Sverre Wilberg i de 14 første filmene, og av Vidar Magnussen i filmen som hadde premiere i 2022.
 Kriminalassistent Holm ble spilt av Øivind Blunck, Anders Hatlo og Ulf Wengård etter tur.
 Basse ble spilt av Pål Johannessen. Bassa ble spilt av Stella Werdenhoff. 
 Kjells eldste sønn Birger ble spilt av Stein Thorsrud i den første filmen, Olsen-banden (1969). Rollen ble senere skrevet ut av serien.
 Konstabel Blom ble spilt av Oddbjørn Hesjevoll i 1975 og av Ulf Wengård i 1976 og 1984.
 2. betjent Gran ble spilt av Johannes Joner.
 Kriminalsjefen ble spilt av Georg Richter i 1969 og 1970, av Per Hagerup i 1973, av Wilfred Breistrand fra 1974 til 1977, og til slutt av Jørn Ording i 1979.
 Biffen ble spilt av Torgils Moe fra 1973 til 1975, og av Ove Verner Hansen fra 1977 til 1984.
 Kongen ble spilt av Henki Kolstad.
 Knekten ble spilt av Frank Robert.
 Bang-Johansen ble spilt av Per Lillo-Stenberg, Alf Nordvang og Halvard Flatland.
 Hallandsen ble spilt av Alf Malland, Ivar Nørve og Nils Ole Oftebro.
 Sekretæren ble spilt av Anne-Lise Tangstad i 1973 og 1977, av Edith Carlmar i 1975 og av Inger Teien fra 1982 til 1999.
 Vaktmann med hund ble spilt av Dan Fosse fra 1975 til 1978, av Carsten Winger i 1981 og av Ulf Wengård i 1999.

Sitater 
Se også wikiqoute

Egon 
 Jeg har en plan!
 Alt er tima og tilrettelagt
 Suverent
 Amatører, pappskaller og hengerumper
 Denne gangen kan det ikke slå feil

Kjell 
 Det er vel ikke farlig?
 Men hva med 'a Valborg?

Benny 
 Helmax, Egon
 Men fanken, det er jo ikke mere bensin
 Jeg fylte tanken for en femmer, i forgårs jo
 Gi deg, Kjell, klart vi kan regne med Egon
 Dem har tatt rotta på han igjen
 Tre pils, med rim på

Dynamitt-Harry 
 Varsko her!

Basse 
 Er vi blitt millionærer igjen?
 Det var på tide
Hva var'e jeg sa?

Valborg 
 Hvis det er farlig, så får ikke Kjell lov til å være med. Bare så du veit det!
 Har ikke en tråd å ha på meg!
 Hvor mye er det snakk om 'a? Bare så jeg veit hvor mye jeg har å rutte med

Filmene

Tegneserier 
Ideen om å lage en tegneserie ut ifra filmserien kom i 1983. De ble skrevet av Sverre Årnes og tegnet av Håkon Aasnes. Knut Bohwim omskrev den første serien, Olsenbanden raner Hurtigruten, til spillefilmmanus, men prosjektet var avhengig av en finansiell støtte som aldri kom.

Album
1983: Olsenbanden raner hurtigruta 
1984: Olsenbanden og Hodeskallekuppet 
1985: Olsenbanden kupper smuglerskatten 
1986: Olsenbanden Dobbeltgjengeren 
1988: Olsenbanden kupper Quruks stjerne

Andre relaterte produksjoner  
1999: Fengslet av Olsenbanden – dokumentar laget av TV 2 i forbindelse med filmen Olsenbandens siste stikk.
1976: Olsenbanden: Ruskenaksjonen 1976 (kortfilm)
1979: Olsenbanden: Ruskenaksjonen 1979 (kortfilm)
2008: Kvitt eller dobbelt spørrekonkurranse for barn og voksne, der Vetle Skifjeld Rasmussen fra Skien og Eirik Egeland fra Mandal gikk opp i emnet Olsenbanden
2014: Olsenbanden og Gjensidigekuppet - reklamefilm for Gjensidige
2016: Drone og Bil - to reklamefilmer for Gjensidige

 Litteratur 
 Norsk filminstitutt: Knut B!: festskrift i anledning Knut Bohwims 70-årsdag. Oslo 2001, ISBN 82-8025-001-8.
 Arve Opsahl: Historier. Helge Erichsens forlag, 1975 ISBN 82-545-0017-7
 Hauke Lange-Fuchs: Ich habe einen Plaan! Die Olsen-Bande Slapstick-Komik zwischen Klamauk Subversion. Lübeck 1997, ISBN 3-924214-48-4.
 Frank Eberlein, Frank-Burkhard Habel: Die Olsenbande. Das große Buch für Fans. Schwarzkopf & Schwarzkopf, Berlin 1996, ISBN 3-89602-056-0. (utvidet ny utgave 2000, ISBN 3-89602-346-2)
 Frank Eberlein: Das große Lexikon der Olsenbande. Schwarzkopf & Schwarzkopf, Berlin 2001, ISBN 3-89602-361-6.
 Olsenbanden raner hurtigruta., Knut Bohwim, Sverre Årnes, Håkon Aasnes. SEMIC/Nordisk Forlag, 1983
 Otto Frello, Guido Herda u. a.: Die Olsenbande und ihr großer Coup.'' Holzhof, Dresden 2008, ISBN 978-3-939509-95-0.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Olsenbanden på olsenbandenfanclub.webs.com
 Informasjon om norske Olsenbanden på olsenbandenfanclub.de (tysk)

 

en:Olsen Gang#Norwegian films