alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Erling Indreeide

Erling Indreeide (født 20. april 1945 fra Eidsdal i Norddal kommune på Sunnmøre) er en norsk lyriker og  dramatiker. 

Indreeie er utdannet psykolog ved universitetet i Oslo. Han debuterte som forfatter i 1972 med diktsamlingen Trakter. I 2004 ble han tildelt Melsom-prisen for essaysamlingen. Om denne boken uttalte juryen: «Det går lang tid mellom kvar gong norske lesarar får ei så reflektert, velskriven og utfordrande bok å bryne tanken på. Det er tenking lesaren blir presentert, ikkje synsing eller meiningsproduksjon... Dette er skrivekunst som gjer den som går inn i teksta til eit klokare menneske.»

Indreeide har skrevet mest dikt, men også essay og poesi for barn, rim og lek med ord og faste vendinger.

Indreeide speiler i sitt forfatterskap den demografiske omveltningen som skjedde da utkantungdom i stort antall tok høyere utdanning på 1960-tallet og utover. Forfatterskapet har selvbiografiske, vitenskapskritiske og språkfilosofiske innslag. Diktningen reflekterer også over tradisjonstap og modernitetsdyrkelse, i likhet med William Blake som han gjendiktet. Debutboken reflekterte også tidstypisk venstrepopulisme. I formen er Indreeide modernistisk, uten å sky enderim og faste rytmer, ifølge Øystein Rottem også med tydelige likhetstrekk med norrøn poesi.

Indreeide har siden 1972 bodd på Romerike og har arbeidet som skolepsykolog i Nittedal og Skedsmo. Han er tildelt Skedsmo kommunes kulturpris.

Bibliografi 
 2014 Infinitivsmerke dikt
 2012 Vi er presens dikt
 2006 Langrenn – dikt
 2003 Utdrag frå Mistru den som ikkje er nostalgisk m. merknader Om det forgjorte – essays
 2002 Om det monstrøse – essays 
 2001 Tann for auge og andre reiser – dikt
 1996 Adam og Eva. Ei kjærleikssoge – musikkdrama i fire deler
 1995 Dikt i utval
 1994 Gud til nytte – dikt
 1993 Reiser seg og går – fortelling
 1992 Bilde og bein – dikt
 1990 Eplekosmos – dikt for barn, illustrert av Fam Ekman
 1988 I magen på gamle tre – dikt
 1987 Vinkel i vind – dikt
 1983 Vegar, vatn og fjell – dikt
 1979 Sant nok – dikt
 1972 Trakter – dikt

Gjendiktning 
 1993 William Blake: Giftarmålet mellom Himmel og Helvete

Priser og utmerkelser 
 2004 Melsom-prisen for Utdrag frå Mistru den som ikkje er nostalgisk m. merknader Om det forgjorte

Referanser

Kilder 
 Presentasjon av Erling Indreeide i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Nynorskforfattere
Norske lyrikere
Norske dramatikere
Norske essayister
Personer fra Lillestrøm kommune
Personer fra Norddal kommune
Fødsler i 1945
Nimrod

Nimrod (hebraisk: נִמְרוֹדֿ Nimrōḏ, arameisk: ܢܡܪܘܕ, arabisk: نمرود, Namrood) er en person som omtales i Bibelen som en oldesønn av Noah, og den første som dannet et stort rike etter vannflommen. Riket omfattet områder i Mesopotamia. Han omtales som en «mektig jeger».

Han er også kjent i mesopotamisk mytologi, i Tanákh og i Koranen og omtales kort også hos historikeren Titus Flavius Josefus.

Bibelsk omtale 
Den bibelske omtalen av Nimrod er ikke så lang. Han nevnes i slektsregistrene som sønn av Kusj, som var sønn av Kam. Nimrod var altså en sønnesønns sønn av Noah. Det står at han var den første som ble et «veldig menneske på jorden». I 1. Mosebok sies det at han ble hersker i et rike i Midtøsten og at han blant annet grunnla byene Ninive og Kalah. Det sies at han var kjent som en «mektig jeger for Herrens åsyn».

I Bibelen er Nimrods kjerneområder «Babel, Erek, Akkad og Kalne i landet Sinear» og herfra gjennomførte han sine erobringstokter - «fra dette landet dro han til Assur og bygde Ninive, Rehobot-Ir og Kalah og Resen mellom Ninive og Kalah, det er den store byen».

Profeten Mika likestiller Nimrods land med Assurs land: «De skal gjete Assurs land med sverd, ja, Nimrods land med dragne våpen.»

Det hebraiske navn Nimrod kunne oversettes med den gjenstridige eller den seg opprørende, og det ville passe med den traderte karakterisering av en hersker som har tilrevet seg en myndighet uavhengig av Guds styrelse.

Jødisk tradisjon 
Etter jødisk overlevering var Nimrod grunnleggeren av det assyriske og babylonske rike. Etter ham skulle byen Nimrud ved floden Tigris ha sitt navn. Nimrod anses som den som begynte med byggingen av Babels Tårn. I rabbinsk tradisjon var Nimrods hustru Semiramis.

Babels tårn 
Skjønt det ikke direkte står i Bibelen, er han fra gammelt av blitt forbundet med byggingen av Babels tårn i landet Shinar, noe som resulterte i at Gud forvirret menneskenes språk slik at menneskene skilte lag og dro til alle verdenshjørner.

Nimrod i islam 

Islamsk overlevering beskriver Namrūd ibn Kan'ān som en tyrannisk hersker som lot seg ære som gud. For å styrte Allah bygde han et tårn. Allah lot en flue fly inn i hans nese og inn i hans hode. Slik ble Namrūd plaget i 40 dager, til han døde. 

I Koranen nevnes han ikke ved navn. Men det tenkes gjerne at sure al-Anbiya (21,68-69) handler om ham - at det er han som lar Ibrahim (den bibelske Abraham) kaste i ilden. Men ved et under blir Ibrahim reddet.

Referanser

Kilder

Litteratur 
 The Legacy of Mesopotamia; Stephanie Dalley et al. (Oxford, Oxford University Press, 1998)
 Noah's Curse: The Biblical Justification of American Slavery; Stephen R. Haynes (NY, Oxford University Press, 2002)
 "Nimrod before and after the Bible" K. van der Toorn; P. W. van der Horst, The Harvard Theological Review, Vol. 83, No. 1. (Jan., 1990), pp. 1–29

Eksterne lenker 
 
 

Bibelske personer
Mesopotamia
Mikas bok
The Settlers fra Catan

The Settlers fra Catan (Nybyggerne fra Catan, tysk: Die Siedler von Catan) er et tysk brettspill som er spesielt populært i Europa. Det er et strategispill med sivilisasjonsoppbyggning som tema. Klaus Teuber designet den første versjonen som ble utgitt av Kosmos i Tyskland i 1995. Spillet vant den prestisjetunge prisen Spiel des Jahres dette året. Senere laget Mayfair Games The Settlers of Catan for det amerikanske markedet og Capcom for Japan. 

Spillet ble opprinnelig gitt ut på tysk, men har senere blitt oversatt til flere språk som: dansk, engelsk, finsk, fransk, gresk, islandsk, italiensk, japansk, koreansk, latvisk, nederlandsk, norsk, portugisisk, russisk, slovensk, spansk, svensk, tsjekkisk og ungarsk. I Norge ble spillet først gitt ut som The Settlers til tross for norsk oversettelse av regler og spillkort. Senere ble spillet gitt ut med tilnavnet of Catan som ble oversatt til fra Catan, dermed står det The Settlers fra Catan på spilleskene i dag.

Det originale Settlers var grunnspillet i tillegg til utvidelsespakken Sjøfarerne fra Catan (Seefahrer von Catan). Senere har utvidelsespakkene Byer og riddere (Städte und Ritter) og Historiske scenarier blitt gitt ut.

Spillet 
Brettet består av 37 heksagoner, seks bunker forskjellige kort, nummererte brikker, hus, byer, veier og en røver. Først legges heksagonene i en hovedsakelig tilfeldig rekkefølge slik at de former en sirkel med vann rundt, dette blir da en øy. Etterpå får alle landområdene et nummer, og kortene legges i sine respektive bunker. Siden brettet ikke blir likt fra gang til gang, vil heller ikke to runder bli like.

Hver spiller plasserer hus og vei på tillatte plasser hvor de får mest ut av dem. Målet er å skaffe et visst antall poeng (10). Dette kan oppnås ved å bygge hus og byer, lage den lengste veien eller kjøpe utviklingskort. Trekker man utviklingskort kan man oppnå forskjellige fordeler, men poengkort og riddermakt er det eneste som kan gi poeng. Plassering av de første landsbyene er et viktig strategisk trekk, da det i stor grad påvirker utviklingen. Plasserer man en landsby ved tallet 12 vil man svært sjelden trekke inn ressurser fra dette tallet, men 8 og 6 er pålitelige tall. Røveren flyttes ved terningkast 7.

 12 og 2  –  1 av 36 kast
 11 og 3  –  1 av 18 kast
 10 og 4  –  1 av 12 kast
 9 og 5  –  1 av 9  kast
 8 og 6  –  5 av 36 kast
 7       –  1 av 6  kast

Turneringer og mesterskap 
Det arrangeres turneringer og internasjonale mesterskap i Settlers.  Det første offisielle NM ble arrangert i 2005, første EM i 2009 og første VM i 2002. VM finner sted hvert annet år, vekslende med EM.

NM i Settlers fra Catan 

 Turneringen i 2003 var ikke offisielt NM, men talte som kvalifisering til VM 2004.

EM i Settlers fra Catan

VM i Settlers fra Catan

Settlers online 
Her kan man spille Settlers online:
 PlayCatan
 Aso Brain Games (velg Xplorers)
 Brettspielwelt

Eksterne lenker 
  
 Boardgamegeek
 Brettspill.no
 Brettspillguiden
 Spillskrinet

Settlers fra Catan, The
Magne Hoseth

Magne Hoseth (født Hoset, 13. oktober 1980) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for den færøyske klubben KÍ Klaksvík.

Han signerte en ettårskontrakt med Viking 18. desember 2014.  Han har vunnet ett gull i Tippeligaen med  og to med .

Hoseth startet sin karriere i moderklubben Averøykameratene. I 1999 gikk han til Molde, hvor han fikk sin debut i Tippeligaen i sin første sesong. I en kvalifiseringskamp i Mesterligaen i 1999, scoret han de to siste målene i 4–0-seieren mot CSKA Moskva som sendte Molde til 2. kvalifiseringsrunde. Hoseth spilte så flere kamper for det norske U21-landslaget. Hoseth var Moldes toppscorer i 2001.

Sommeren 2004 gikk Hoseth til den danske klubben FC København, men etter bare én sesong i klubben returnerte han til Norge, og signerte for Vålerenga. I 2005 vant han serien med Vålerenga. 19. juli 2006 signerte Hoseth en kontrakt med Molde ut sesongen 2010. Dette kjøpet kostet Molde fem millioner kroner.

Etter å ha startet sesongen på benken grunnet en skade, fikk Hoseth mye spilletid i Eliteserien i 2009, og fikk også spilletid på landslaget, blant annet i 4–0-seieren over Skottland på Ullevaal i august.

Media staver etternavnet hans som både Hoset og Hoseth. Han er oppført i folkeregisteret som Hoset, men selv bruker han konsekvent Hoseth. Molde Fotballklubb og Norges Fotballforbund bruker skrivemåten Hoseth og det er også den som brukes på spillerdrakten.

Meritter 
 FC København
 Danmarksmesterskapet: (1) 2004 
 Landspokalturneringen: (1) 2004
Royal League: (1) 2004 Vålerenga
 Seriemester: (1) 2005

'' Molde
 Seriemester i 1. divisjon: (1) 2007 
 NM: (2) 2013, 2014
 Seriemester: (3) 2011, 2012, 2014

A-landskamper 

Kilde:

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske fotballspillere
Norske fotballtrenere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Fotballspillere for Molde FK
Fotballspillere for Viking FK
Fotballspillere for Vålerenga Fotball
Norske fotballspillere i Danmark
Fotballspillere for FC København
Norgesmestere i fotball
Personer fra Averøy kommune
Stortingsrepresentant

En stortingsrepresentant (historisk ofte kalt stortingsmann) er en folkevalgt til Norges nasjonalforsamling, Stortinget.

Det har siden stortingsvalget 2005 vært 169 representanter med henholdsvis 150 distriktsrepresentanter og 19 utjevningsmandat.

Valgordning

Valgbarhet 
For å være valgbar til Stortinget må man oppfylle kravene til stemmerett (være norsk statsborger, være fylt 18 år ved utgangen av valgåret og være eller ha vært folkeregisterført bosatt i Norge) og ikke være administrativ ansatt i et av departementene, diplomatiet eller være dommer i Norges Høyesterett.

Plikt 
Kandidater er i utgangspunktet pliktig til å stille til valg om de blir nominert, noe som resulterte i at Samfunnspartiet nominerte en rekke kjendiser til Samfunnspartiets liste uten deres vitende og vilje. For å få fritak fra nominasjon må kandidaten enten være bosatt i en annen valgkrets, være medlem av et annet parti eller være innvalgt i forrige periode.

Distriktsrepresentanter 
Distriktsrepresentantene velges ved forholdstallsvalg i flermannskretser i 19 valgkretser som tilsvarer de 19 fylkene som var før 2018 – med noen grensejusteringer foretatt i 2018 og 2020. Representantene fordeles etter St. Laguës modifiserte metode.

Utjevningsmandater 

Hver valgkrets har en utjevningsmandat som blir fordelt mellom de partiene som har over 4 % av stemmene på landsbasis og har flest «ubrukte» stemmer.

Ombudsplikten 
En stortingsrepresentant velges for fire år av gangen. I løpet av denne fireårige valgperioden er representanten bundet til vervet, og har ingen mulighet til å forlate vervet. Det betyr at han eller hun verken kan fritas for eller frasi seg dette. Denne ordningen er også kjent som stortingsrepresentantens ombudsplikt, som er hjemlet i Grunnloven § 63.

Permisjoner 
Stortingsrepresentanter kan få innvilget permisjon ved sykdom, i forbindelse med fødsel og omsorg, ved deltakelse på delegasjonsreiser eller ved fravær av lengre varighet. Søknad om permisjon behandles av Stortinget etter innstilling av presidentskapet.

Under permisjon beholder representantene godtgjørelsen i inntil 14 dager, med mindre de meddeler at de gir avkall på slik godtgjørelse. Stortingets presidentskap kan i noen tilfeller beslutte at en representant skal beholde godtgjørelsen ut over 14 dager.

Lønn 

Stortingsrepresentantene har en basislønn på  i tillegg har representanter som bor lengre enn 40 km unna Stortinget 169 kr/dag, mens lokale representanter mottar 75 kr i dagsgodgjørelse. I tillegg dekkes telefon og reiseutgifter for representantene.

For stortingsrepresentanter er pensjonsalderen 65 år. Full alderspensjon gis etter 12 år og utgjør 66 prosent av den årlige godtgjørelsen til stortingsrepresentanter.

Se også 
 Vararepresentant (Stortinget)
 Liste over stortingsrepresentanter 2021–2025
 Lister over stortingsrepresentanter

Referanser

Eksterne lenker 
 

Politiske beskjeftigelser
Øks

Denne artikkelen handler om øks som redskap. For den symbolske bruken av øks i kunst- og kulturhistorien, se øks (symbol)

Ei øks er et redskap som består av et skaft, oftest av tre eller plast, og et hode som ofte er kileformet og av metall.  Økser har vært brukt til redskaper og våpen i lang tid, men den mest typiske bruken i dag er for å kløyve ved eller bearbeide treverk. Økser finnes i en rekke størrelser og utforminger for forskjellige formål. Til lafting brukes typisk en bile, en øks med et meget stort skjær.

Konstruksjon 
En øks består av:

 Øksehode av et hard materiale (normalt jern), noen ganger bronse eller stein. 
 Eggen. den skarpe delen av øksehodet. De fleste økser har en enkelt egg, men det finnes også økser med dobbelt hode, som derved har egg på begge sider, såkalt bipennis.
 Bakken eller øksehammeren, baksiden på hodet av enkelteggede økser. På stridsøkser og brannøkser har øksehammeren ofte en lang pigg.
 Skaft som i de fleste tilfeller går gjennom et hull i øksehodet, parallelt med eggen. Ligger skaftet på tvers av eggen er det en tverrøks. Skaftet på vedøkser har ofte form som en ~, mens andre øksetyper ofte har rett skaft. Lengden på skaftet varierer, og de lengste stridsøksene kalles gjerne hellebard.

Bruk 
En kan bruke økser til å klyve eller hogge forskjellige materialer, særlig tre. Fordi økser gir en ekstra styrke og har en skarp egg, har de også vært brukt som våpen i nærkamp i krig. Spesialiserte økser for dette formålet kalles stridsøkser. En øks til å utforme trevirke kalles gjerne bile (snekkerbile, skipsbile).  Andre som bruker forskjellige slags økser, er brannmenn og klatrere.

Historie 
Øksen er et svært gammelt redskap. De eldste øksene som er funnet, såkalte håndøkser uten skaft, er to millioner år gamle og ble brukt av Homo habilis. I Skandinavia finnes økser av blant annet flint fra 8000-4000 f.Kr. og økser i kobber og bronse fra tidlig bronsealder (rundt 2000 f.Kr.).

En bonde fikk en stenøks i garnet i Fiskumvannet på slutten av 1700-tallet, Fiskumøksa er anerkjent som den aller fineste stridsøks fra norsk yngre steinalder og den ble levert til Universitetets Oldsaksamling i 1853.

Øksetyper 
 Bile
 Brannøks
 Felleøks
 Flintøks
 Isøks
 Klatreøks
 Kløyveøks
 Blinkeøks
 Merkeøks
Sermoniøks
 Skafthulløks
 Skarpretterøks
 Speiderøks
 Stridsøkser:
 Bondeøks
 Skjeggøks
 Daneøks
 Hellebard
 Kasteøks
 Tomahawk

Øks som symbol 
Se egen artikkel øks som symbol.
Økser har hatt en symbolsk funksjon i mange kulturer gjennom historien, blant annet innen heraldikken.

Referanser

Se også 
 Hoggjern
 Hakke
 Hammer
 Sag

Eksterne lenker 
 

Trearbeidsverktøy
Hagebruksredskaper
Skogbruk
 
Slagvåpen
Kastevåpen
Presteskap

Presteskap, geistlighet, kleresi, Clericus eller Clerus er en betegnelse på det formelle lederskapet innenfor en religion, spesielt innen kristendommen. Ordet kleresi kommer fra gresk κλῆρος (kliros), som i metaforisk forstand betyr «arv». De som tilhører kleresiet kan kalles klerikere eller klerker.

Organiseringen av presteskapet, hvilke oppgaver de utfører og deres status i forhold til andre troende varierer mellom de forskjellige religioner. De er vanligvis ansvarlige for ritualer ved livets milepæler, som for eksempel dåp, omskjæring, konfirmasjon, ektevigsel og begravelse.

Kristendom

Tradisjonelt finnes det tre grader innenfor det kristne presteskapet; diakon, prest og biskop. Innenfor disse gradene kan det også finnes flere nivåer, som for eksempel erkebiskoper. 

Ikke alle kirkesamfunn har alle de tre gradene, og presteskapets status varierer sterkt, fra å ha en svært sentral rolle innenfor all offentlig gudsdyrkelse, til å være de fremste blant likemenn. Noen kirkesamfunn har ikke noe presteskap, men i stedet utvalgte personer som leder menigheten, uten at disse har noen varig spesiell status.

Geistligheten som stand

Fra tidlig middelalder fikk geistligheten i kristne stater en særstilling i samfunnet og utgjorde i mye av Europa en egen stand, på mange måter sidestilt med adelen, og gjerne med de samme privilegiene (typisk skattefrihet). Geistligheten eide mange steder store jordegods og fikk en viktig politisk og administrativ rolle i statsadministrasjonen. Dette skyldtes ikke bare deres rolle som religiøse ledere, men også at de var den høyest utdannede gruppen i samfunnet og forvaltere av skriftkulturen. I middelalderen og frem til tidlig moderne tid hadde geistligheten som regel derfor også ansvaret for rettsvesenet og mange andre oppgaver i statsstyret. I Danmark-Norge var geistligheten sammen med adelen en av to privilegerte («frie») stender; biskopene var automatisk medlemmer av riksrådet og lenger ned i det kirkelige hierarkiet inntok prestene gjerne de fremste posisjonene i sine lokalsamfunn. I Europa oppnådde geistligheten flere steder suverenitet over landområder og dannet geistlige stater (jf. fyrstbiskop).

Referanser

  
Religion
Kristendom
Håvard Flo

Håvard Flo (født 4. april 1970) er en norsk tidligere fotballspiller som har 26 . 

Flo scoret Norges mål i VM-kampen mot Skottland i 1998 og er notert med totalt sju landslagsmål.

I likhet med resten av Flo-klanen begynte Håvard Flo fotballkarrieren i Stryn Fotball, og han dro deretter til Sogndal. I 1995 gikk han til den danske klubben AGF Aarhus, og han spilte senere i tyske Werder Bremen og engelske Wolverhampton. I sistnevnte klubb fikk Flo aldri langvarig tillit, og han gikk gratis tilbake til Sogndal sommeren 2002 hvor han spilte siden.

Sommeren 2007 forsøkte Brann å hente Flo til klubben som erstatter for spissen Bengt Sæternes som ble solgt til OB. Da var det snakk om lån. Men både Anders Giske, sportslig leder i Sogndal, og Håvard Flo sa nei. 

Kampen mot Aalesund på Color Line Stadion skulle vere hans siste kamp i sogndaldrakten.
Han la opp som fotballspiller med en scoring på samvittigheten mot Aalesund.
Den 2. april 2010 annonserte Håvard Flo at han ville gjøre comeback for Sogndal, og han gjorde flere viktige opptredener for klubben den sesongen, som endte med seier i Adeccoligaen og nytt opprykk til Tippeligaen.

Den 2. november samme år annonserte Håvard Flo at han la opp for godt som fotballspiller, men han fortsetter i klubben i en rolle som koordinator.

Håvard Flo er fetter av fotballspillerne Jostein og Tore André Flo og onkel til sin tidligere lagkamerat i Sogndal, Per Egil Flo. Hans sønn; Fredrik Flo, er også i Sogndals A-stall.

Karriere som spiller

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Spillere i Fotball-VM 1998
Norske fotballspillere i Danmark
Norske fotballspillere i Tyskland
Norske fotballspillere i England
Fotballspillere for Stryn Fotball
Fotballspillere for Sogndal Fotball
Fotballspillere for Aarhus GF
Fotballspillere for SV Werder Bremen 1899
Fotballspillere for Wolverhampton Wanderers FC
Personer fra Stryn kommune
Flo-familien
Hvalhai

Hvalhai (Rhincodon typus) er verdens største fisk. Den kan bli mer enn  lang og veie over  Den er en sjelden fisk, utbredt langs kysten av de varmere strøk i Atlanterhavet, Stillehavet og Det indiske hav. Hvalhaiens hud kan bli opptil 10 cm tykk og er dermed den tykkeste huden av alle dyr.

Hvalhaien er filtereter og lever av å filtrere plankton og småfisk som den siler gjennom hornstråler på gjellebuene. Hvalhaien føder levende unger, og de er kun rundt  når de blir født.

Hvalhaien er ufarlig for mennesker og egner seg ikke til å spise. Dessuten er hvalhaien vernet i de fleste land.

Arten ble identifisert og beskrevet i 1828; i 1984 ble familien Rhincodontidae beskrevet.

Kunnskapen om hvalhaien er forholdsvis begrenset.

Det største pålitelig målte eksemplaret ble målt til 12,57 meter. Men det finnes hvalhaier på opptil 18-20 meter. Hvalhaien antas å kunne bli opp til 100 år gammel.

Ved særlige tider samles hvalhaier på visse steder, som for eksempel Ningaloorevet utenfor det vestre Australia, Utila i Honduras, Holbox i Mexico, Pemba og Zanzibar i Tanzania, ved Donsol og Oslob på Filippinene, og ved kystene utenfor Djibouti, og ved Similian Islands i Thailand. Det er blitt svært populært for turister å snorkle med hvalhaien, og det tilbys arrangerte turer på de aktuelle stedene når det er sesong for det.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Haier
Fisker formelt beskrevet i 1828
Sårbare arter på IUCNs rødliste