alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Gausvik skole

Gausvik skole er en barneskole med klassetrinn fra 1. til 7. som ligger i Gausvik i Harstad kommune. Rektor er Odd Ingvald Mikalsen.

Omkring 1964 ble det besluttet å slå sammen skolene i Gausvik og nabobygda Sandtorg, og elevtallet var på midten og slutten av 1970-tallet omkring 70-80. Skolebygningen som har skolekjøkken, sløydsal og gymnastikksal ble påbygget på 1990-tallet i forbindelse med skolefritidsordningen. I 2008 ble bygningen utvidet, og Smeskogan barnehage flyttet inn i den nybygde delen. Tidligere hadde barnehagen holdt til i kjelleren til Gausvik kapell.

Elevene i Gausvik overføres til ungdomsskole ved Sørvik skole.

Høsten 2012 ble Gausvik skole nedlagt etter vedtak i Harstad kommune.

Referanser 

Barneskoler i Troms og Finnmark
Skoler i Harstad
Sandtorg kirke

Sandtorg kirke er en langkirke i tre som ligger i Sørvik i Harstad kommune.

Kirken ble bygget i 1932 og er en sognekirke for Sandtorg prestegjeld. Altertavlen er av Conradi.

Litteratur

Eksterne lenker 
 Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
 Sandtorg kirke i Lokalhistoriewiki
 
 

Trekirker
Kirker i Harstad
Kulturminner i Harstad
Norske kirker fra 1933
Kirker i Trondenes prosti
Tyholttårnet

Tyholttårnet er et telekommunikasjons- og radiotårn på Tyholt i Trondheim med en høyde på 120 meter over bakken (234 meter over havet). 

Tårnet fungerer som plattform for fjernsyns- og DAB-sendere og er et knutepunkt for radiolinksamband. Det sto ferdig onsdag 22. mai 1985, og er i dag et populært turistmål. Fra utsiktspunktet 70 meter over bakken (184 moh) ser man det meste av Trondheim by, store deler av Trondheimsfjorden og det øvrige Trøndelag. I andre etasje, nærmere 75 meter over bakken, ligger spisestedet Egon, som roterer 360° i løpet av en time. Spisestedet har form som en 12-kant med store glassfasader. Tårnet er bygget i betong med diameter 7,2 meter. Tårnet har to heiser og to nødtrapperom. 

Ved byjubileet i 1997 fikk tårnet en kunstnerisk «kappe» som ble tatt ned i februar 2013.

Tyholttårnet er den nest mest besøkte severdigheten i Trondheim. 

Tårnet ble i april 2016 solgt til eiendomsinvestoren Karl Johan Kopreitan.

Generell informasjon 
 Høyde, mast: 120 meter (nederst en betongdel på 76,6 meter med en 43,4 meter høy stålmast på toppen.)
 Høyde, utsiktspunkt (1. etasje): 70 meter over bakken (184 moh)
 Høyde over havet (foten av tårnet): 112,5 meter
 Rotasjonshastighet: 1 rotasjon per time ( rpm; 0.0017 rad/s)
 Byggeår: 1985
 Gateadresse: Otto Nielsens vei 4
 Leverandør fasader: Daaland AS
 Arkitekt Nils Christian Ottesen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Fakta om tårnet på www.trondheim.no

Byggverk i Trondheim
Severdigheter i Trondheim
Samferdsel i Trondheim
Tårn i Norge
Byggverk fullført i 1985
Lerkendal (bydel)
Royal Mint

Royal Mint (den kongelige mynt) er foretaket som har ansvar for å lage mynter (mynte) i Storbritannia. Organisasjonen har sin historie tilbake til 886, da det første sentrale myntslageriet, London Mint, ble opprettet. Først i det 15. århundre fikk Royal Mint enerett på å slå mynt i Storbritannia. Den mest kjente sjefen for Royal Mint er Isaac Newton, som tiltrådte embetet i 1696.

Royal Mint opererer nå (siden 1975) som et Government Trading Fund, hvilket i praksis betyr at det drives som et statseid selskap. Foretaket slår ikke bare mynt for Storbritannia, men lager og eksporterer mynter til mange andre land. Den produserer også militære medaljer, minnemedaljer og lignende for staten, skoler og bedrifter.

Royal Mint holder til i Llantrisant i Wales. Sikkerheten ivaretas av en bevæpnet enhet fra Ministry of Defence Police

Mynter som produseres for staten har siden 1282 blitt kontrollert for størrelse, vekt og kjemisk sammensetning i den årlige Trial of the Pyx.

Britiske sedler lages av Bank of England. I Skottland og Nord-Irland har alle etablerte banker rett til å lage sedler, mot å deponere et tilsvarende beløp i Bank of England.

Eksterne lenker
 

Britiske myndigheter
Britiske selskaper med offentlig eierskap
Britisk valuta
Myntverk
Rhondda Cynon Taf
Old Bailey

Old Bailey er egentlig Den sentrale kriminaldomstolen i England og Wales, Central Criminal Court of England and Wales. Det populære navnet er ei gate i City of London og domstolen i Bailey er en av flere bygninger som huser Crown Court. Deler av dagens bygning står på den historiske plassen for det beryktede Newgate fengsel i gaten Old Bailey, som ligger langs en linje der London hadde en festningsmur, fra Ludgate Hill til krysset mellom Newgate Street og Holborn Viaduct. Navnet Bailey har sammenheng med bail (kausjon), som er yttermuren eller borggården på en festning, og derav det metonymi og sammenheng med det nevnte fengslet på dette stedet. 

Bak sin verdige fasade er Old Bailey et senter for hektisk aktivitet med tusenvis av mennesker som kommer inn og ut av bygningen daglig. I tillegg til dommere, advokater, jurymedlemmer, vitner og tiltalte inkluderer disse de mange ansatte som trengs for å drive domstolene og bygningen. Rettsbygningen er tegnet av arkitekten Edward William Mountford. Bygningen i seg selv og dens utsmykning er vernet. Den nåværende hovedbygningen ble fullført i 1902. En utvidelse, South Block, ble bygget i 1972, over det tidligere stedet til Newgate fengsel som ble revet i 1904.

Mountford ønsket en «fullstendig engelsk» utforming og valgte derfor skulptørene Frederick William Pomeroy og Alfred Turner for den arkitektoniske skulpturen. Pomeroys bronseforgylt allegorisk kvinnefigur Justitia på kuppelen på toppen med et sverd i den ene handa og en vekt i den andre, men uten bind for øynene. Over inngangen er våpenskjoldet til City of London, og over skjoldet er en gruppe figurer av Pomeroy: Fortitude (kraft) til venstre holder et sverd, engelen med hette i midten skriver på en rulle, og Truth (sannhet) til høyre ser i et speil. Den allegoriske frisen over vinduene er av Turner. Over inngangen står innskriften «Defend the Children of the Poor & Punish the Wrongdoer» som er en parafrase fra Bibelen, Salmenes bok 72,4: «Han skal la de vergeløse i folket få sin rett, han skal berge de fattige. Undertrykkeren skal han knuse.»

Referanser

Se også
 Royal Courts of Justice

Eksterne lenker
 The Proceedings of the Old Bailey London 1674 to 1913 – Arkiv av rettsdokumenter
 Central Criminal Court fra seksjonen om den arkitektoniske arven til London by sin nettportal
 Old Bailey fotografier ved 100-årsjubileum, BBC

Byggverk i City of London
Tinghus
Londons gater og plasser
Byggverk fullført i 1907
1907 i England
Matros

Matros er en yrkesbetegnelse innen skipsfart som kan ha ulik betydning på ulike områder.

 Innenfor sivil sjøfart er matros et navn på dekkmannskap som ikke er offiserer. Det er en egen fagprøve for matroser. I tiden fram til fagprøven, er lærlingen aspirant. En matros som har fått hyre ombord på et fartøy og som benytter uniform kan ha en distinksjon med et gullbrodert anker. En matroslærling kan ha distinksjon med et rødt anker.
 Tidligere var matros benevnelse på en fullerfaren sjømann i tjeneste på dekk med minst 3 års fartstid. Gradene som ledet frem til matrostittel var: dekksgutt, jungmann og lettmatros. En dyktig matros kunne bli forfremmet til båtsmann.
 Innenfor Sjøforsvaret blir benevnelsen matros benyttet om vervet mannskap, altså militært ansatt personell som ikke er befal. I Hæren og Luftforsvaret benytter en benevnelsen grenader. Selv om benevnelsen har det samme opphavet i Sjøforsvaret som i den sivile skipsfarten, har en militær matros som regel ingen av arbeidsoppgavene til en sivil matros. Militære matroser har mye mer til felles med grenaderer. Distinksjonen til en matros er et gullanker i metall og fra én til fire skråstilte gullstriper.

Se også 
 Mannskap
 Matrosdress – matroslue

Eksterne lenker 
 Beskrivelse av matrosyrket på Utdanning.no.
 Forsvarets Personellhåndbok, Del D, Forvaltning av grenaderer og matroser

Militære beskjeftigelser
Sjøfartsyrker
Artikler i sjøfart-prosjektet
Fett

Andre betydninger:  Fett (tidsskrift)

Fett er en spesiell type estere som er bygd opp av alkoholen glyserol og tre fettsyrer. De tre fettsyrene kan være forskjellig bygd slik at fettmolekylene kan bli store og komplekse. I dyr og mennesker er fett i første rekke en energikilde og mesteparten av opplagsnæringen er lagret i fettreservene som finnes i underhudsfettet og i bukhulen.

Fett er det næringsstoffet som har det høyeste energiinnholdet, 38 kJ/g eller 9 kcal/gram. Fett tjener også som varmeisolasjon og støtdemper. 

I menneskekroppen skiller man gjerne mellom depotfett/fettvev (brunt «babyfett» til oppvarming eller hvitt fett til vanlig energilagring) og intracellulært fett (det fettet som finnes i muskler og organer inne i andre celletyper enn fettceller. Depotfettet i fisk, sjødyr og planter inneholder forskjellige umettede fettsyrer og er derfor ernæringsmessig viktig for mennesker. Fast fett blir omgjort til flytende fett ved 20°C. Fast fett er smør, margarin og smult, flytende fett er oljer.

Alle fettmolekyler er bygd opp på samme måte, med ett glyserolmolekyl som har tre fettsyremolekyler knyttet til seg. 

I kroppen fungerer fett som et «lager» som kroppen tar fra om den går tom for karbohydrater eller annen energi, i forbindelse med fysisk aktivitet. Om kroppen får i seg for mye fett, i forhold til aktivitetsnivået sitt, vil fettet lagres på kroppen.

Mettet fett 
Mettet fett har bare enkeltbindinger i de to tilknyttede fettsyrene. Et stort inntak av mettet fett kan føre til økt nivå av fettstoffet kolesterol i blodet. Dette kan på sikt føre til at blodårene blir tette og i verste fall føre til åreforkalking, hjertekrampe, hjerteinfarkt eller hjerneslag. Det foregår en debatt omkring forholdet mellom inntak av mettet fett, kolesterol og dets betydning for hjerte- og karhelse. Meningene om dette er mange, men det har vært gjort undersøkelser av eskimoer som hovedsakelig lever av animalsk, marint, umettet fett (dog 25 % mettet fett) og proteiner og funnet at hjerte- og karsykdommer, samt diabetes II er helt fraværende. Mettet fett får vi fra dyreriket, i form av smør, fløte og ost. Den svenske legen, Andreas Eenfeøldt, har i boken Matrevolusjonen, tilbakevist de fleste studier som kobler inntak av mettet fett med hjertesykdom.

Umettet fett 
Umettet fett er den sunneste typen fett for mennesker, og kan være med på å minske risikoen for blant annet åreforkalking.

Enumettet fett 
Enumettet fett har én dobbeltbinding i fettsyremolekylene. Denne typen fett finner man stort sett i ulike animalske produkter, først og fremst fisk, men også i andre animalske kilder. Olivenolje inneholder også mye enumettet fett.

Flerumettet fett 
Flerumettet fett har to eller flere dobbeltbindinger i fettsyremolekylene. Flerumettet fett finnes i vegetabilske oljer og margariner.

Se også 
 Fedme
 Smult
 Frityr
 Talg
 Steatose

Eksterne lenker 
 
 Om fett, fra nettstedet matportalen.no

Lipider
Næringsstoffer
Matlaging
Mandarin (frukt)

klementin

Mandarin (Citrus reticulata) er navnet på et lite sitrustre og den appelsinlignende frukten det bærer. Frukten er mindre, noe mildere på smak og lettere å spise enn appelsinen. Den er i slekt med tangerin og forveksles i blant med klementin.

Mandarinen kommer opprinnelig fra det sørlige Kina, men har siden blitt spredd av mennesker. Det finnes flere typer mandariner med egne navn.

Frukten er avrundet, men litt sammentrykt i topp og bunn slik at den ikke er helt kuleformet. Mandarinskallet er tynnere enn på en appelsin, og som oftest også mye løsere. Selve frukten kan lett deles i separate båter. Den er dermed lett å skrelle og spise uten søl. Det er vanlig å spise den alene, men man kan også bruke mandariner sammen med matretter, som pynt på desserter, og i salater.

Ulike mandarintyper 

Tangerin og satsuma er gamle, opprinnelige mandarintyper. Den japanske satsumafrukten er steinfri og ble derfor ofte hermetisert. Mandarinen krysser seg lett med andre sitrusfrukter, og det finnes derfor mange hybridtyper. De fleste sitrusfruktene er selvpollinerende eller har frukter uten frø slik at de ikke trenger å pollineres. Tangerinblomster derimot må pollineres av andre, og trenger bier i nærheten for å produsere mange frukter.

Norge 
Den ideelle sesongen for mandarinene er juni-august. Mandarinene er utenfor sesong i desember, og da er det bare klementinene som er tilgjengelige i norske butikker.

Galleri

Eksterne lenker 
 
 Mer om forskjellen på mandarin og klementin: Frukt.no

Rutefamilien
Sitrusfrukt
Kromatografi

Kromatografi omfatter flere metoder innenfor analytisk kjemi som benyttes til separasjon av kjemiske komponenter i gasser eller løsninger. Hovedprinsippet for kromatografi er at komponenter med ulikheter i fysiske og kjemiske egenskaper som molekylvekt, kokepunkt, elektrisk ladning, pKa, hydrofilisitet, lipofilisitet m.m. vandrer med ulik hastighet gjennom det kromatografiske systemet og vil kunne detekteres til ulike tider på et gitt punkt (de fleste metodene), eller detekteres på ulike punkter ved en gitt tid (tynnsjiktkromatografi, TLC).

De kromatografiske metodene kan deles inn i væskekromatografi (LC, HPLC) og gasskromatografi (GC) som de to dominerende, men omfatter også bl.a. papirkromatografi, tynnsjiktkromatografi (TLC), gelelektroforese (GE) og kapillærelektroforese (CE). Væske-, papir- og tynnsjiktkromatografi brukes for analyse av ikke-flyktige komponenter i vandige eller organiske løsninger, mens gasskromatografi brukes for analyse av gasser samt flyktige komponenter i (organiske) løsninger. Gelelektroforese og kapillærelektroforese brukes for analyse av elektrisk ladde komponenter i vandige løsninger.

Kjemiske analysemetoder
Kromatografi
Nydalsbakken

Nydalsbakken var en hoppbakke noen hundre meter nord for Nydalsdammen og Nydalsfossen ved Akerselva i Oslo. Området kan i dag anses som et skogsområde sør på Brekke, og ligger i bydel Nordre Aker. Her ble det prestisjefylte Nydalsrennet arrangert fra 1914 til 1953. Spesielt kan man merke seg at i 1921 deltok kronprins Olav, og i 1931 de to kvinnelige hopperne Johanne Kolstad og Hilda «Nusse» Braskerud. Bakkerekorden var på 53,5 meter, satt av Egil Lærum i 1947.

For at bakken skulle kunne brukes, måtte sletta legges på bru over Akerselva. Tømmeret fra skogen som ble hugget da bakken ble bygget, ble brukt til å bygge brua. Lengste hopp i det første rennet i bakken i 1914 var på 32 meter. Fra 1922 ble tilløpet i bakken forlenget med et stillas som ble tatt ned hvert år. Brua i tre over Akerselva ble i 1925 erstattet av ei ny bru i jernbetong. Et permanent stillas ble bygd i 1929, og da ble også hoppet trukket noe tilbake. Dermed kunne det hoppes vel 50 meter i bakken. Nydalsbakken ble revet i 1957.

Nydalsbakken var arena da det i 1933 for første gang ble arrangert spesialhopprenn i hovedlandsrennet (NM) på ski.

NM (hovedlandsrennet), spesielt hopp

Referanser 

Hoppbakker i Norge
Idrettsanlegg i Oslo
Bydel Nordre Aker
Heilhornet

Heilhornet, eller Heilhornene, er et fjell sørvest i Bindal kommune i Nordland. Det har en høyde på  meter over havet og er markert landemerke. Fjellet er det nest høyeste fjellet i kommunen, etter Tjeldviktinden på grensa mot Brønnøy, og har primærfaktor  meter. Sekundærfaktoren på 43 kilometer er blant de 30 lengste i Norge.

Utsikt 
Beliggende ved kysten og vesentlig høyere enn fjellene i nærheten, ruver fjellet med sine tre karakteristiske topper godt i kystlandskapet. Dette gjør også at det er vidt utsyn i alle himmelretninger fra toppen, som er relativt lett tilgjengelig langs en merket sti. Mot vest er det fri sikt langt utover havet utenfor Leka, mot nordvest sees Torghatten og Sju søstre, mot nordøst Okstindan, og mot øst Børgefjell i grensetraktene mot Sverige. Sydover innover Nord-Trøndelag er landskapet stort sett lavere enn Heilhornet og på folkemunne heter det seg at man kan se spiret av Nidarosdomen i Trondheim fra toppen av Heilhornet. Det ligger riktignok ingen høyere topper som blokkerer langs siktlinjen, men Jordens krumning gjør at distansen på 200 km blir for lang. For teoretisk å kunne sett spiret på denne avstanden måtte Heilhornet ha vært minst 1850 m høyt.

Midnattssol 
Heilhornet ligger omtrent 165 km syd for Polarsirkelen (som for tiden beveger seg mot nord med ca. 14 meter i året), hvilket definerer sydgrensen for observasjon av midnattssol på havnivå og fri horisont mot nord ved sommersolverv. Syd for Polarsirkelen er det en formel for høyde over havet som tilsier om det er mulig å observere midnattssol, og basert på denne er det akkurat mulig at Heilhornet har midnattssol noen dager rundt sommersolverv.

Se også 
 Liste over fjell i Skandinavia

Fotnoter

Referanser

Eksterne lenker 
 Fjell og fiske, informasjon om Heilhornet 

Fjell i Bindal
Fjell over 1000 meter
Strand (andre betydninger)

Strand kan vise til:

 Strand – området der land og vann møtes
 Strand (Alvdal) – ei bygd i Alvdal kommune i Hedmark
 Strand (Beiarn) – ei grend i Beiarn kommune i Nordland
 Strand (Bærum) – et område ved Holtekilen i Bærum kommune i Akershus
 Strand (London) – en gate i London
 Strand Magazine – et britisk tidsskrift
 Strand (Rogaland) – sted og kommune i Rogaland
 Strand (Sortland) – et tettsted i Sortland kommune i Nordland
 Strand (Sør-Varanger) – en grend i Sør-Varanger kommune i Finnmark

Personer

 Roar Strand, fotballspiller
 Kjetil Strand, håndballspiller
Du gamla, du fria

«Du gamla, du fria» er sangen som fungerer som Sveriges nasjonalsang. De to første versene er skrevet av Richard Dybeck i 1844 til en gammel folkemelodi som han hadde skrevet opp i Västmanland. Teksten til melodien var opprinnelig en svensk variant av den norske Jeg lagde meg så silde. Det har aldri blitt fattet noe offisielt politisk vedtak som stadfester «Du gamla, du fria» som nasjonalsang, statusen som nasjonalsang er tuftet på sedvane og allmenn aksept. I 1910 ble sangen publisert med et tillegg på to ekstra vers, det som i dag utgjør den andre halvdelen av sangen, forfattet av Louise Ahlén.

Du gamla du fria

Referanser 

Nasjonalsanger
Svensk kultur
1844 i Sverige
Den maronittiske kirke

Den maronittiske kirke (eller maronittisk-katolske kirke; maronittiske gresk-katolske kirke) er én av den katolske kirkens 23 særkirker. Kirken følger den antiokenske ritus og bruker syrisk og arabisk som liturgisk språk, men anerkjenner paven som religiøst overhode. Den maronittiske kirke har omtrent 3 100 000 tilhengere, hovedsakelig i Midtøsten, Sør- og Nord-Amerika. Kirken er en av de viktigste religiøse grupper i Libanon, der ca. 30 % av befolkningen er maronitter.

Kirken skriver seg tilbake til St. Maron, som levde omkring 400. Kirken fikk sin begynnelse med den klosterordenen han grunnla. På 600-tallet utviklet maronittene seg til en egen kirke, da de var tilhengere dyoteletismen. På 1100-tallet ble båndene mellom Den maronittiske kirke og pavestolen styrket, og den maronittiske kirke fikk stadfestet full kommunion med Roma.

Kirken har politisk sett spilt en stor rolle i nyere tid. Borgerkrigen på 1900-tallet stod for en stor del mellom den og muslimene. Ifølge nasjonaltraktaten skal Libanons president være maronitt, mens statsministeren skal være sunni-muslim, formannen i parlamentet sjia-muslim og viseformannen druser.

Kirken ledes av den maronittiske patriark av Antiokia, som nå har sitt sete i klosteret Bkerké, i utkanten av Jounieh nord for Beirut. Nåværende patriark er kardinal Bechara Boutros al-Rahi (siden 2011).

Sølibat er ikke et krav til prestene, men til biskopene og patriarkene.

Struktur 
Den maronittiske kirke er organisert i 23 eparkier (bispedømmer), hvorav åtte er erkeeparkier (kursivert i listen). I tillegg kommer to eksarkater (mindre skrifttype i listen).

 PATRIARKATET ANTIOKIA   
 Kirkeprovinsen Antiokia
 Joubbe-Sarba-Jounieh eparki   
 Eksempt (direkte underlagt patriarken)
 Aleppo erkeeparki   
 Antelias erkeeparki   
 Beirut erkeeparki   
 Damaskus erkeeparki   
 Haifa og Det hellige land erkeeparki   
 Kypros erkeeparki   
 Tripoli erkeeparki   
 Tyr erkeeparki   
 Baalbek-Deir el-Ahmar eparki   
 Batroun eparki   
 Brooklyn eparki   
 Jbeil eparki   
 Kairo eparki   
 Latakia eparki   
 Los Angeles eparki   
 Mexico eparki   
 Montréal eparki   
 Sidon eparki   
 Sydney eparki   
 Zahle eparki   
 eksarkatet Jerusalem og Palestina      
 eksarkatet Jordan   
 Underlagt romersk-katolske metropolitter
 Buenos Aires eparki      (den romersk-katolske kirkeprovinsen Buenos Aires)
 São Paulo eparki      (den romersk-katolske kirkeprovinsen São Paulo)

Eksterne lenker 
 
 Patriarkatets offisielle nettside
 «Giga-Catholic Information» om den maronittiske kirkens hierarki
 I skyggen av Bysants

Orientalsk katolisisme
Kristendom i Libanon
Eldrid Lunden

Eldrid Lunden (født 5. oktober 1940 i Naustdal) er en norsk lyriker og professor emerita i skrivekunst. Hun skriver på nynorsk. Hun regnes som en av Norges viktigste lyrikere innenfor modernismen. 

Lunden er utdannet cand. philol. ved Universitetet i Oslo. Hun har arbeidet som lektor i videregående skole i Oslo og som amanuensis ved Høgskolen i Volda. I 1996 ble hun Norges første professor i skjønnlitterær skrivekunst. Hun var med på å starte og var studieleder ved Forfatterstudiet i Bø ved Høgskolen i Telemark i perioden 1982-2011. Lunden var en del av miljøet rundt tidsskriftet Profil.

Lunden debuterte som skjønnlitterær forfatter i 1968 og har utgitt 19 bøker (lyrikk, essay, sakprosa).

Bibliografi 
 F.eks. juli (1968) 
 Inneringa – dikt (1975)
 Hard, mjuk – dikt (1976) 
 Mammy, blue – dikt (1977) 
 Gjenkjennelsen – dikt (1982)
 Essays – essays (1982)
 Dikt i utval – dikt (1987)
 Det omvendt avhengige – dikt (1989) 
 Noen må ha vore her før – dikt (1990) 
 Dikt i samling 1968-1990 – dikt (1994) 
 Slik Sett – dikt (1996)
 Til stades – dikt (2000)
 Samla dikt, 1968-2000 – dikt (2001) 
 Kvifor måtte Nora gå? – essays (2004)
 Flokken og skuggen – dikt (2005)
 Modernisme eller litterær populisme? – eit essay om Arne Garborg og Knut Hamsun (2008)
Kan ein lære å bli forfattar? – essay (2014)
Det er berre eit spørsmål om tid – dikt (2018)
Dikt i samling 1968-2018 (2019)

Bøker om Eldrid Lunden 
 Unni Langås: Dialog. Eldrid Lundens dikt 1968-2005 (2007)
 Unni Langås: Dialogues in Poetry (2010)
Kristian Hanto og Leif Høghaug: Poetikk: tekster til Eldrid Lunden (2010)

Utmerkelser og priser 
 Nynorsk litteraturpris 1982, for Gjenkjennelsen
 Sokneprest Alfred Andersson-Ryssts fond 1984
 Dobloug-prisen 1989
 Aschehougprisen 1992
 Melsom-prisen 1997
 Brageprisen (Hedersprisen) 2000
 Amalie Skram-prisen 2000
 Mads Wiel Nygaards legat 2005
 Æresdoktor ved Göteborgs universitet 2004
 Halldis Moren Vesaas-prisen 2007
 Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden 2016
 Svenska Akademiens nordiske pris 2021

Referanser

Kilder
Presentasjon av Eldrid Lunden i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 

 Eldrid Lunden i NRK Forfatter
 Eldrid Lunden i Aftenposten Alex

 Digitaliserte bøker av Eldrid Lunden i Nasjonalbiblioteket
 Digitaliserte bøker om Eldrid Lunden i Nasjonalbiblioteket
Artikler av og om Eldrid Lunden i Norart
 

Norske lyrikere
Professorer ved Høgskolen i Telemark‎
Riddere av 1. klasse av St. Olavs Orden
Vinnere av Nynorsk litteraturpris
Vinnere av Doblougprisen
Vinnere av Aschehougprisen
Vinnere av Amalie Skram-prisen
Vinnere av Halldis Moren Vesaas-prisen
Vinnere av Brageprisen
Personer fra Naustdal kommune