alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Neon

Neon er et grunnstoff med kjemisk symbol Ne og atomnummer 10.

Historie 
Neon ble oppdaget i London av den skotske kjemikeren William Ramsay og den engelske kjemikeren Morris W. Travers i 1898, kort tid etter deres oppdagelse av krypton. Oppdagelsen av krypton var litt uventet, for de hadde regnet med å finne en edelgass som lå mellom helium og argon i periodesystemet. I et nytt forsøk avkjølte de argon til fast form, og varmet den langsomt opp igjen. Den første gassen som dampet av var neon, og de hadde funnet grunnstoffet de lette etter.

William Ramsay fikk i 1904 nobelprisen i kjemi for sine oppdagelser av edelgassene.

Navnet neon kommer fra det greske ordet νέος (neos) som betyr ny.

Egenskaper 
Neon er fargeløs og luktfri, og den nest letteste edelgassen. Den er ikke reaktiv og danner derfor ikke naturlige forbindelser med andre grunnstoff (neonforbindelser har vært skapt i laboratorier). Neon gir en klar rød-oransje farge når gassen blir eksitert av en elektrisk spenning. Flytende neon har en kjølekapasitet som er 40 ganger større  enn helium, og tre ganger større enn hydrogen (per volumenhet). Neon er verken giftig eller miljøskadelig, men høye konsentrasjoner av neon i lukkede rom kan føre til kvelning, siden den fortrenger oksygenet i luften.

Isotoper 
Naturlig forekommende neon består av de tre stabile isotopene 20Ne (90,48%), 21Ne (0,27%) og 22Ne (9,25%). I tillegg er 16 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper kjent. De mest stabile av disse er 24Ne med halveringstid 3,38 minutter, 23Ne med halveringstid 37,24 sekunder, og 19Ne med halveringstid 17,22 sekunder. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 2 sekunder, og de fleste kortere enn 0,5 sekunder.

CAS-nummer: 7440-01-9

Forekomst 
Neon forekommer i ren form i atmosfæren i en konsentrasjon på omkring 0,0018%, noe som gjør den til et sjeldent grunnstoff på Jorden. I universet derimot, er neon det femte vanligste grunnstoffet etter hydrogen, helium, oksygen og karbon.

Neon blir fremstilt ved fraksjonert destillasjon av luft og koster mellom tre og fem USD per liter.

Anvendelse 
Neon er mest kjent for bruk i neonlys, som ofte blir brukt i reklameskilt og på fasader
som skal vekke oppsikt, slik som teater, kinobygg, kasino o.l. Gassen blir ionisert ved elektrisk spenning, og blir dermed elektrisk ledende. Strømmen som flyter gjennom gassen eksiterer neon-atomene, og når de faller tilbake til grunntilstanden sender de ut synlig lys.

Neon blir også brukt i gasslasere sammen med helium.

Se også
Periodesystemet
Grunnstoffliste
Isotoptabell
Neonlys

Referanser

Eksterne lenker
 Webelements.com – neon

Grunnstoffer
Edelgasser
Klor

Klor  er et grunnstoff med kjemisk symbol Cl (av gresk chloros) og atomnummer 17.

Historie 
Klor ble første gang isolert i 1774 av den svenske kjemikeren Carl Wilhelm Scheele ved å la mangandioksid (MnO2) reagere med saltsyre (HCl). Han var overbevist om at han hadde funnet en oksygen-forbindelse, men i 1810 slo den engelske kjemikeren Humphry Davy fast at det dreide seg om et grunnstoff.

Davy døpte det nye grunnstoffet chlorine fra gresk χλωρός chloros som betyr gulgrønn.

Egenskaper 
Klor er et halogen som vi finner i gruppe 17 i det periodiske systemet. Ved romtemperatur er rent klor en diatomisk (Cl2) gul-grønn gass. Den er to og en halv ganger så tung som luft, har en intens ubehagelig kvelende lukt og er giftig. Klor inngår lett kjemiske forbindelser med alle andre grunnstoff bortsett fra O2, N2 og edelgassene, men brenner ikke i luft. Det er imidlertid ikke like reaktivt som fluor. Klor løses lett opp i vann. Sammen med hydrogen – i det som kalles klorknallgass – reagerer det kraftig ved oppvarming. Ren klorgass er giftig.

Isotoper 
Naturlig forekommende klor består av to stabile isotoper: 35Cl (75,77 %) og 37Cl (24,23 %). I tillegg finnes 22 kunstig fremstilte ustabile (og dermed radioaktive) isotoper hvorav de mest stabile er 36Cl med halveringstid 3,01 · 105 år, 39Cl med halveringstid 55,6 minutter, 38Cl med halveringstid 37,24 minutter, 34mCl med halveringstid 32 minutter og 40Cl med halveringstid 1,35 minutter. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 minutt, og de fleste kortere enn 10 sekunder.

CAS-nummer: 7782-50-5

Forekomst 

Klor forekommer ikke i ren form naturlig, men finnes særlig i klorid-forbindelser, siden det er et svært reaktivt (reaksjonsvillig) grunnstoff. Som bestanddel i salter (som for eksempel natriumklorid, kaliumklorid og sinkklorid) finnes det i store mengder over hele jorden. Andelen av klor i jordskorpen er omtrent 0,05%. Det finnes over 2 400 kjente naturlige klorforbindelser.

Fremstilling av klor foregår ved elektrolyse av natriumklorid eller kaliumklorid.

Anvendelse 
Klor brukes i en rekke produkter, og brukes i tillegg til desinfisering av svømmebasseng og drikkevann. Klorgass har også vært brukt som stridsgass i krig.

Se også 
 Vannrensing

Referanser 

Grunnstoffer
Gift
Kalium

Kalium eller kali (foreldet form) er et grunnstoff med kjemisk symbol K og atomnummer 19.

Historie 
Kalium ble oppdaget i 1807 av den britiske kjemikeren Humphry Davy, og var det første metallet som ble fremstilt ved elektrolyse. Davy utvant stoffet fra pottaske (kaliumkarbonat) og kunngjorde sin oppdagelse til The Royal Society i London 19. november samme år.

Den engelskspråklige betegnelsen «potassium» er avledet av ordet potash. Navnet kalium ble innført i 1796 av den tyske kjemikeren Martin Heinrich Klaproth, og kommer fra arabisk al-qali som betyr «fra aske».

Egenskaper 
Kalium er et svært mykt materiale som lett kan skjæres med kniv. Ved kontakt med luft oksideres det raskt, og det oppbevares derfor ofte i parafin. Hvis det kommer i kontakt med vann reagerer det voldsomt, under dannelse av hydrogen. Ved flammetest avgir kalium en fiolett flamme.

Isotoper 
Naturlig forekommende kalium består av 3 isotoper, 2 stabile: 39K (93,2581%) og 41K (6,7302%) samt 1 ustabil (og dermed radioaktiv): 40K (0,0117%) med halveringstid 1,277 • 109 år. I tillegg finnes 22 kunstig fremstilte ustabile isotoper hvorav de mest stabile er 43K med halveringstid 22,3 timer, 42K med halveringstid 12,36 timer, 44K med halveringstid 22,13 minutter og 45K med halveringstid 17,3 minutter. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 10 minutter, og de fleste kortere enn 1 minutt.

CAS-nummer: 7440-09-7

Forekomst 

Kalium utgjør ca. 2 % av jordskorpen, og kommer som nummer 8 i rekken av de vanligste grunnstoffene. Stoffet finnes imidlertid ikke naturlig i ren form på grunn av at det så lett reagerer med andre grunnstoffer.
Kalium forekommer i naturen i bl.a. mineralene karnalitt, kainitt, kalifeltspat og sylvin.

Anvendelse 
Kaliumdamp brukes i flere typer magnetometer. Legeringen med natrium (NaK) er flytende, og brukes til å transportere varmeenergi. Kaliumsalt (kaliumklorid) brukes som erstatning for bordsalt (natriumklorid). De fleste typer kunstgjødsel inneholder kaliumklorid.

Biologisk betydning 
Kalium er viktig for alle levende celler. Natrium pumpes ut av cellene og resulterer i at kalium strømmer inn i cellene. Ved flere alvorlige sykdomstilstander fungerer natriumpumpen dårlig og det strømmer kalium ut av cellene. For høyt nivå av kalium, kalt hyperkalemi, kan være dødelig. For lavt nivå kalium, kalt hypokalemi, kan også være dødelig. Normal konsentrasjon av kalium i blodplasma hos mennesker er . Lett hypokalemi tilsvarer en konsentrasjon på ; moderat hypokalemi tilsvarer en konsentrasjon på ; alvorlig hypokalemi, tilsvarer en konsentrasjon . Periodisk hypokalemisk paralyse er en sjelden genetisk sykdom som karakteriseres av at mengden kalium i blodet synker og gir lammelser.

Referanser 

Grunnstoffer
Kalsium

Kalsium er et grunnstoff med kjemisk symbol Ca (av latin: calx) og atomnummer 20.

Historie 
Kalsium var kjent så tidlig som i første århundre da romerne fremstilte kalk i form av kalsiumoksid. Det ble isolert og identifisert som grunnstoff av den britiske kjemikeren Humphry Davy i 1808 ved at han utførte elektrolyse på en blanding av kalk og kvikksølvoksid.

Navnet kommer fra det latinske ordet calx som betyr kalkstein.

Egenskaper 
Kalsium er et reaktivt sølvgrått jordalkalimetall som er hardere enn bly, men som allikevel kan skjæres i med kniv. I kontakt med luft dannes det raskt et gråhvitt sjikt av kalsiumoksid på overflaten. Det reagerer med vann og danner kalsiumhydroksid og hydrogen i prosessen, men reaksjonen er ikke kraftig nok til at den utvikler noe særlig varme. Kalsium brenner med en sterk rød flamme. Som finfordelt pulver kan kalsium selvantenne.

Isotoper 
Naturlig forekommende kalsium består av 6 isotoper, hvorav 5 er stabile: 40Ca (96,941 %), 42Ca (0,647 %), 43Ca (0,135 %), 44Ca (2,086 %)  og 46Ca (0,004 %), og én er ustabil (og dermed radioaktiv): 48Ca (0,187 %) med halveringstid 5,39 × 1019 år. I tillegg finnes 18 kunstig fremstilte ustabile isotoper hvorav de mest stabile er 41Ca med halveringstid 1,021 × 105 år, 45Ca med halveringstid 162,61 døgn og 47Ca med halveringstid 4,536 døgn. De resterende isotopene har alle halveringstider kortere enn 10 minutter, og de fleste kortere enn 10 sekunder.

CAS-nummer: 7440-70-2

Forekomst 

Kalsium forekommer i naturen i kalk. Det er det 5. mest vanlige grunnstoffet på jorden – målt etter masse. Kalsium opptrer ikke i ren form naturlig, men finnes i kjemiske forbindelser, for eksempel som kalsiumkarbonat i mange bergarter og mineraler som kalkstein og marmor.

Anvendelse 
Kalsium i ren metallisk form har få eller ingen kommersielle bruksområder. Kalsium i form av kalk brukes i produksjon av sement og mørtel. Kalk brukes også til å redusere surheten i vann. I levende organismer er kalsium et viktig stoff for tenner og skjelett. En viktig kalsiumkilde for mennesker er melkeprodukter.

Se også 
 Kalsiumhomeostasen

Referanser 

Grunnstoffer
1766



Dødsfall 
 9. januar – Thomas Birch, britisk historiker (f. 1705)
14. januar – Frederik V av Danmark og Norge  (f. 1723)

1766
1763



Begivenheter 
25. mai – Norske Intelligenz-Seddeler utgis første gang, Norges første ordinære avis.
Frolands verk blir grunnlagt.
19.september - Sogn og Fjordane fylke oppretta

Fødsler 
26. januar – Carl III Johan, konge over Norge og Sverige (d. 1844)

Dødsfall 

1763
7 (tall)

7 (sju eller syv, fra norrønt sjau) er det naturlige tallet som kommer etter 6 og kommer før 8. 7 er også et primtall, det neste primtallet er 11.

Se også 
Hviledagen
Tallsymbolikk
Verdens syv underverker
Verdens sju nye underverker

Referanser 

Naturlige tall
Primtall
Hispaniola

Hispaniola eller Hispañola er med sine 76 483 km² den nest største øya blant Antillene. Den befinner seg øst for Cuba i Karibia. Christofer Columbus ankom øya i 1492 og grunnla den første spanske kolonien i Amerika i 1493.

I dag er øya delt mellom de to statene Haiti, som besitter den vestre delen, og Den dominikanske republikk, som besitter den østre delen.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Øyer i Nord-Amerika
Haitis geografi
Den dominikanske republikks geografi
Antillene
Dwight D. Eisenhower

Dwight David "Ike" Eisenhower (født 14. oktober 1890 i Denison i Texas i USA, død 28. mars 1969 i Washington, D.C.) var en yrkesoffiser og politiker i USA for Det republikanske parti. Han var landets 34. president fra 1953 til 1961. Mot slutten av andre verdenskrig var han øverstkommanderende for allierte styrker i Vest-Europa.

Liv og karriere 
Dwight D. Eisenhower var sønn av en møller, og gjorde karriere som offiser i hæren, hvor han ble general i 1942. Han ble i 1941 beordret til den amerikanske militære planleggingsavdelingen og innledet planlegging av alliert landgang i Europa. I 1944 var han øverstkommanderende (SACEUR, Supreme Allied Commander Europe) for de alliertes krigføring på vestfronten, og hadde blant annet ansvaret for invasjonen i Normandie.

Han vant presidentvalget i 1952 over demokraten Adlai Stevenson, og ble gjenvalgt i 1956.

Eisenhowers IQ har blitt anslått til å være litt over 130, som er nær gjennomsnittet for 42 presidenter. Personlighetstrekket åpenhet for erfaring (en del av femfaktormodellen) ble anslått på en skala fra 0 til 100, og Eisenhower oppnådde der 29 som er nær gjennomsnittet for 42 amerikanske presidenter.

Politikk 
Eisenhowers presidentperiode er kjent for en sterk økonomisk vekst enestående i amerikansk historie, samt en sterk militær opprustning. En del av styrkingen av landets forsvar var byggingen av det amerikanske motorveisystemet som ved siden av å bedre det innenlandske transportsystemet i fredstid, skulle effektivisere militær transport i krigstid. Autobahn-systemet i Tyskland var Eisenhowers inspirasjonskilde for denne satsingen i USA. I denne perioden ble mye militært utstyr gitt vekk mer eller mindre gratis til andre NATO-land, blant dem Norge, som fikk 200 jagerfly uten å betale en krone.

President Dwight D. Eisenhower var den første som tok i bruk TV-reklame, i valgkampene i 1952 og 1956. I 1952 var det om å gjøre å spille på Eisenhowers fortid som krigshelt. Reklamene fra 1956 viste vanlige velgere som stilte Eisenhower politiske spørsmål, og han svarte kort og direkte i et enkelt språk.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 
 1961 – Eisenhower – Avskjedstale (tekst fra wikisource)

USAs presidenter
Generaler fra USA
Order of Merit
Personer fra USA av tysk opphav
Personer tilknyttet Columbia University
Personer fra USA under andre verdenskrig
Personer fra Koreakrigen
Personer fra den kalde krigen
Personer fra Denison i Texas
Personer fra Dickinson County i Kansas
Medlemmer av World Golf Hall of Fame
Adlai Stevenson

Adlai Stevenson er navnet til følgende personer:
 Adlai E. Stevenson (1835–1914), USAs 23. visepresident
 Adlai Stevenson II (1900–1965), amerikansk politiker
Motorsport

Motorsport er all motorisert sportsvirksomhet, det vil si bilsport, motorsykkelsport, motorbåtsport og motorflysport.

I Norge 

Motorsport i Norge styres av to forbund. Norges Bilsportforbund for bilsport og Norges Motorsportforbund for resten. Norsk bilsport har i alle disse årene vært, og er fortsatt, organisert gjennom Det internasjonale bilsportforbundet (FIA), KNA  startet dette og senere kom NAF og NMK med i 1932 MA. Nevnden for Automobilsport kom i 1932, mens man i 1984 tok man navnet Norges Bilsportforbund. KNA sammen med NAF har i dag en bemyndigelse fra FIA til å håndheve internasjonale regler for Touring delen med bil i Norge.

Motorsykkelsporten startet i 1916 da Norsk Motorcycle-Club ble stiftet. Dette skiftet etter hvert navn til Norsk Motor Klubb da avdelingene og ønske å bedrive bilsport. NMK søkte i 1977 om å få motorsykkelsporten inn i Idrettsforbundet og NMK stiftet da sammen med  de andre motorsykkelklubbene Norges Motorsykkelforbund. I 2001 ble Motorsykkelforbundet slått sammen med Båtsportforbundet, og man fikk dagens Motorsportsforbund.

Grener 
 Asfaltracing
 Dragracing
 Motocross
 Freestyle Motocross
 Enduro
 Speedway
 Rally
 Rallycross
 Roadracing
 Supermotard
 Trial
 Crosskart
 Gokart
 Bilcross
 Drifting

Konkurranser 
 24-timersløpet på Le Mans
 Autoball
 Baja 1000
 Camel Trophy
 Europa Truck Trial
 Formel 1
IndyCar Series
 MotoGP
 NASCAR
 Rainforest Challenge
 Rally Paris–Dakar
 SCCA Pro Rally Championship
 World Rally Championship
 World Touring Car Championship

Referanser

Eksterne lenker 
 Norges Bilsportforbund (NBF)
 Norges Motorsportforbund (NMF)
 Fédération Internationale de l'Automobile (FIA)
 Norsk Motor Klubb (NMK)
 Kongelig Norsk Automobilforbund (KNA Bilsport)
 Norsk Automobil Forbund (NAF Motorsport)
 Motorposten - nyheter, bilder, resultater og video
Bippe Stankelbein

Bippe Stankelbein (engelsk: Roadrunner) er en tegnefilmfigur fra Warner Bros. Inc. En «roadrunner» er en fugl i gjøkfamilien kalt veiløper.

Bippe Stankelbein blir stadig jaktet på av Per Ulv. Tegnefilmene handler stort sett om alle måtene ulven ikke greier å fange Bippe Stankelbein på.

Stemmeskuespillere 
Bippe Stankelbein har aldri snakket, bortsett fra at han sier «Beep beep» (også feilhørt som «Meep meep»). Per Ulv har derimot snakket noen få ganger.  

Dette vil si at Bippe Stankelbein har (per dags dato) aldri hatt en norsk stemmeskuespiller.   

Disse lydene er det som regel stemme skuespilleren Paul Julian som står bak  

Likvel har andre også tildelt han stemme opp gjennom årene, de fleste kun som engangs stemme skuespillere for han, disse er:  

 Mel Blanc i 1964 Greeting Card Record, The New Adventures of Bugs Bunny fra 1973, 4 More Adventures of Bugs Bunny fra 1974 og Looney Tunes Talking Character Wall Clock

 Keith Scott i Road Runner Roller Coaster commercial og Looney Tunes Radio Show 

 Joe Alaskey i Nintendo DS spillet Looney Tunes: Cartoon Conductor 

 Kevin Shinick som gjesterolle i TV-serien Mad

 Seth Green som gjesterolle i Robot Chicken

 Eric Bauza i IOS og Android spillet Looney Tunes World of Mayhem

Personlighet 
Bippe Stankelbein har aldri hatt noe særlig personlighet utenom å være jaktbytte til Per Ulv. 

Mesteparten av tiden gjør ikke Bippe Stankelbein noe annet enn å løpe, si «Beep beep» og noen ganger stoppe opp for å spise fulgefrø som Per Ulv en gang i blant bruker som napp i sine forsøk på å fange han. Andre ganger hender det han skremmer Per Ulv ved å si «Beep beep» bak ham, noe som ofte fører til at han enten faller utfor et stup eller hopper så han slår hodet i et steinoverheng over seg..

Unntak er for eksempel Space Jam, hvor han spiller Basketball med de andre Looney Tunes og Michael Jordan.

Opphav 

Det egentlige vitenskapelige navnet på fuglen som kalles «roadrunner» på engelsk, er Geococcyx californianus, som på norsk heter «veiløper» eller «storløpegjøk». Dette er en liten, rask fugl som primært lever i ørkenområdene i det sørvestlige USA. Den løper oppimot 27 km/t og kan bli over 60 cm lang og 30 cm høy. Fuglen kan fly, men foretrekker å løpe.

Referanser

Looney Tunes
Milliard

En milliard er det samme som det naturlige tallet 1 000 000 000, 109 eller tusen millioner.

Det finnes to systemer for betegnelser på store tall, begge har sin opprinnelse i Frankrike:

 Det lange (échelle longue), som er det systemet vi bruker i Norge.
 Det korte (échelle courte), hvor billion er ordet for det vi i Norge kaller en milliard. 
 
Britene har stort sett benyttet den lange formen, mens en i USA har brukt den korte. De to systemene har derfor også blitt kalt britisk og amerikansk system. I Storbritannia benyttes imidlertid nå i stadig større grad formen billion for en milliard.

Se også
 Den korte og den lange skalaen for store tall

Eksterne lenker 
 How many is a billion? i Oxford Dictionaries; besøkt 2. juni 2011.
 Chan, Sam C.: A Billion is a Billion?; besøkt 2. juni 2011. 

Store tall
Kelvin

Kelvin er den grunnleggende SI-enheten for måling av temperatur, og er en av de syv grunnenhetene i SI-systemet. Symbolet for kelvin er K. 

Én kelvin er nå definert ved å feste den numeriske verdien av Boltzmann konstanten  til 1.380 649 × 10−23 J⋅K−1. Denne enheten er lik kg⋅m2⋅s−2⋅K−1, hvor kilo, meter og sekund er definert i form av Planck-konstanten, lysets hastighet og varigheten av cesium-133 grunntilstand-hyperfine overgang henholdsvis. Dermed avhenger denne definisjonen bare av universelle konstanter, og ikke av noen fysiske gjenstander som praktisert tidligere, for eksempel den internasjonale prototypen på kiloet, hvis masse avvek over tid fra den opprinnelige verdien.

En kelvin er lik en endring i den termodynamiske temperaturen T som resulterer i en endring av termisk energi kT med 1.380 649 × 10−23 J.

Kelvin-skalaen oppfyller Thomsons krav som en absolutt termodynamisk temperaturskala. Den bruker det absolutte nullpunkt som nullpunkt (dvs. lav entropi).

I motsetning til grader Fahrenheit og grader Celsius, blir ikke kelvin referert til eller skrevet som en grad. Kelvin er den primære enheten for temperaturmåling i naturvitenskapen, men brukes ofte i forbindelse med grader Celsius, som har samme størrelse.

Skalaen er oppkalt etter den britiske fysikeren og ingeniøren William Thomson Kelvin (1824-1907).

Temperatur i kelvin kalles også «absolutt temperatur». I det engelske målesystemet benyttes Rankine (°R) som måleenhet for absolutt temperatur.

Unicode symbol 
Symbolet er kodet i Unicode ved kodepunkt  U+212A (K). Dette er imidlertid et kompatibilitetskarakter som er gitt for kompatibilitet med eldre kodinger. Unicode-standarden anbefaler å bruke U+004B ( 75 i titallsystemet )(K) i stedet; det vil si en normal stor bokstav K. "Tre bokstavlignende symboler har fått kanonisk ekvivalens med vanlige bokstaver: U+2126 (Ω),U+212A (K) and U+212B (Å). I alle tre tilfeller er det den vanlige bokstaven som skal brukes."

Referanser

Eksterne lenker 
 Temperaturkalkulator
 En annen temperaturkalkulator

Grunnleggende SI-enheter
Temperaturskalaer
Eponymer
Synkretisme

Synkretisme (fra gresk: συγκρητισμός, synkretismos, som betyr bokstavelig «kretisk forbund», men har fått betydningen sammenblanding) er et teknisk, teologisk begrep som betyr religionsblanding. Ordet brukes innen religionsvitenskap om det å sette sammen elementer fra ulike religiøse kilder, det vil si religionsblanding.

Serapis (gresk Σέραπις) eller Sarapis (Σάραπις) er et eksempel synkretisk hellenistisk-egyptisk gud som ble bevisst opprettet på ordre av Ptolemaios I av Egypt på 200-tallet f.Kr. Det var ment som et virkemiddel for å forene grekere og egyptere i hans ptolomeiske rike. Guden ble avbildet som en greker, men med egyptiske farger, og kombinerte ikonografi fra mange store religiøse kulter som signaliserte både overflod og gjenoppstandelse.

Synkretisme oppstår ofte i historien når to kulturers religioner møtes og blandes. Uttrykket kan også brukes om sammenblandinger fra ulike sekulære livssynstradisjoner. Det forekommer i flere religiøse bevegelser og innen New Age.

Begrepet brukes også i andre sammenhenger når man forener to ulike parter.

Synkretistiske religioner 
Candomblé
Yazdanisme
Swedenborgianisme
Santería
Bahai-troen

Religion
1556



Begivenheter 
 16. januar – Karl V av det tysk-romerske rike abdiserte som keiser og som konge av Spania. Hans sønn Filip II ble konge av Spania, og hans bror Ferdinand ble keiser.
 23. januar – Det dødligste jordskjelvet i historisk tid rammet Shanxi, Kina. 830 000 mennesker omkommer.
Februar – Våpenhvilene i Vaucelles førte til midlertidig stand i krigen mellom Frankrike og Spania.
14. februar – Thomas Cranmer, erkebiskop av Canterbury, ble erklært for å være en kjetter.
21. mars – Thomas Cranmer ble brent på bålet i Oxford for høyforræderi.
November – Våpenhvilen i Vaucelles kollapset, og krigen mellom Henrik II av Frankrike og Filip II av Spania brøt ut igjen.
10. mai − Jordskjelv i Konstantinopel.
5. november – I det andre slaget ved Panipat, 80 km nord for Delhi, slo mogulhær en hindustyrke, og sikret Akbar den store makten i India.
Lorenzo Priuli ble doge i Venezia.
Kongen av Spania tok kontroll over Flandern, inkludert Nord i Frankrike.
Den falske Martin Guerre begynte sin svindel i den franske landsbyen Artigat.
Kong Johan III av Sverige ble hertug av Finland.
Ivan den grusomme erobret Astrakhan, og åpnet dermed Volga for russisk trafikk og handel.

Fødsler 

8. januar – Uesugi Kagekatsu, japansk samurai og krigsherre
31. mai – Jerzy Radziwiłł, polsk-litauisk kardinal, (d. 1600)
Adriaen de Vries, nederlandsk skulptør
Guillaume du Vair, fransk statsmann og filosof
Giovanni Gabrieli, italiensk komponist (antatt fødselsår)

Dødsfall 

21. mars – Thomas Cranmer, erkebiskop av Canterbury, (f. 1489)
31. juli – St. Ignatius av Loyola, grunnlegger av Jesuittordenen, (f. 1491)
Lorenzo Lotto, italiensk renessansemaler
Tullia d'Aragona, italiensk kurtisane og forfatter
Saito Dosan, japansk daimyo
Nicholas Udall, engelsk dramatiker
Grev Miklós Zrínyi, kroatisk-ungarsk krigshelt
Luigi Alamanni, italiensk dikter
Martin Agricola, tysk komponist
Jacob Clemens non Papa, flamsk komponist

1556