alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Anders Steensen Bille

Anders Bille til Rosendal og Råbelev (født ca. 1580, død ca. 1633) var en dansk riksråd. Billeplatsen i Helsingborg er oppkalt etter ham.

Liv og levnet 
Han var sønn av landsommer Steen Clausen Bille og hustru Kirsten Andersdatter Lindenov (d. 1596). I 1580 kom han i Sorø skole, hvoretter han fra 1599 la ut på den obligatoriske dannelsesreise først til Heidelberg, deretter til Basel, Orleans og Wittenberg. I 1603 ble han hoffjunker og i 1606 fulgte han Christian IV til England og i 1607 riksråd Jacob Ulfeldt (1567–1630) på hans sendelse til Nederlandene. 

I 1608 ble han rittmester over den skånske fane av rostjenesten og deltok senere som oberst i Kalmarkrigen. I årene 1610–29 var han lensmann på Helsingborg – hvortil Christian IV hadde forvist Kirsten Munk – og i 1612–33 også på Herrevad kloster. I desember 1619 ble han utnevnt til riksråd og ble samtidig slått til ridder. 

Heretter ble han benyttet i forskjellig verv: I 1619 deltok han ved grensemøtet i Ulfsbæk og ble senere samme år sendt til Skien for å holde norsk retterting. I 1624 og 1631 deltok han likeledes på rettertingsreiser til Gulland (Gotland) og Bornholm. I mars 1625 fikk han den innflytelsesrike stilling som krigskommissær i Skåne. Anders Bille tilhørte den krets av riksråder som med tiden inntok en skeptisk holdning til Christian IV og som i 1628 tvang gjennom opprettelsen av kontrollorganet generalkrigszahlkommissariatet.

Rosendal 
På godset Rosendal i Skåne, som han hadde arvet etter faren, oppførte han hovedgården i 1615 og forøket området. Han var forlovet med Anne Ottesdatter Rosenkrantz (1593–1609), hvis navn lever videre i godset. Etter hennes død levde han sammen med den uadelige Cathrine Henriksdatter med hvem han fikk flere barn, deriblant oberst og kommandant i København Steen Andersen Bille (1624–1698). 

Anders Bille beskrives både som streng, rettferdig, en bøndenes mann som også kunne være grov mot sitt undergivne personale. Innen forholdet til Cathrine Henriksdatter skal han ha hatt utallige kjærlighetshistorier på samvittigheten, hvorav noen av eventyrene ble forlagt til det såkalte Billehuset – en teglstensbygning på Rosenholm fra 1400-tallet.

I 1622 hadde han som lensmann på Helsingborg donert 1000 spesieriksdaler hvis rente årlig skulle deles mellom byens latinskole og hospital. Donasjonen har gitt avkastning helt opp i vår tid. 

Anders Bille døde omkring 1633, hvoretter hans bror riksråd Claus Steensen Bille til Vandås (d. 1647) arvet Rosendal.

Referanser 

Danske riksråder
Bille-slekten
Fødsler på 1500-tallet
Dødsfall i 1630-årene
Korditt

Korditt er et sprenglegeme bestående av nitroglyserin, cellulosenitrat og et bindemiddel som erstatter svartkrutt i militært bruk ettersom forbrenningsproduktene var gasser med minimal mengde sot. Det muliggjorde lange skuddserier uten at våpenet måtte rengjøres og at man slapp røkutvikling som avslørte skytterens stilling. Under svartkrutt-tiden dannet kanonrøken ved vindstille en ren fysisk krigståke som gjorde det vanskelig å skille mellom venn og fiende på slagmarken. Dette slapp man med korditt.

Akkurat som svartkrutt er bomullskrutt et langsomtvirkende sprengstoff. Det frigjør sin energi på den tiden prosjektilet beveger seg fremover i kanon/geværløpet, og ikke når det eksploderer. Tilsetning med nitroglyserin gjør korditt mindre egnet til å ta opp fuktighet fra luften og øker derfor prosjektilets holdbarhet sammenliknet med om det hadde vært rent bomullskrutt.

Korditt er navnet på kruttet, som ellers kalles NC-krutt. Det ble oppfunnet av engelskmannen Frederick Abel og James Dewar omkring år 1890, som på denne tiden var innblandet i patentkrig med Alfred Nobel.

Fremstilling og egenskaper 
Korditt består av 58 % nitroglyserin, 37 % bomullskrutt og 5 % vaselin. Den fremstilles gjennom å blande høygnitrerat bomullskrutt med nitroglyserin under tilsetting av om lag 20 % aceton og omhyggelig blande massen i 3–4 timer ved en temperatur på høyst 40 °C. Man tilsetter deretter vaselin under fortsatt omrøring i noen timer. Massen har deretter blitt homogen og noe geléartat, så den lett kan presses til rør eller strenger (gresk. Chorde, streng, gir navnet) av varierende størrelse, avhengighet av dets bruk.

Korditt klassifiseres som et laveksplosiv på grunn av langsom forbrenningshastighet. I likhet med røyksvakt krutt har det vært nødvendig å redusere innholdet av nitroglyserin til 30–35 % (”modifisert cordit” = C.M.D.).

Bruk 
I militær anvendelse brukes korditt til å skyte granater lange strekninger. Under andre verdenskrig blandet skipsmannskaper korditt med svartkrutt for å få lengre rekkevidde på sine kanoner.

Korditt er nå foreldet, og det produseres ikke lenger.

Eksterne lenker 
 Korditt på snl.no

Eksplosiver
Steppeilder

Steppeilder (Mustela eversmannii) er et rovpattedyr i mårfamilien.

Den er svært lik ilder (Mustela putorius) og er ofte blitt regnet som en underart av den. De to artene har samme størrelse, men steppeilderen har lysere pels, spesielt på ryggen og sidene. Steppeilderen har 38 kromosomer, ikke 40 som ilder, og skallen er kraftigere.

Steppeilder foretrekker tørrere habitater enn ilder og forekommer på steppe, halvørken, beiteland og åkre. Føden er for det meste gnagere, som siseler, murmeldyr, hamstere, ørkenrotter, markmus og pipeharer. Den unngår skog og er nattaktiv. Arten er utbredt fra Polen, Tsjekkia og Østerrike i vest gjennom Ungarn, Slovakia, Serbia, Romania, Bulgaria, Moldova, Ukraina, østlige Belarus, sørlige Russland, nordlige Georgia, Kasakhstan, Turkmenistan, Usbekistan, Tadsjikistan og Kirgisistan til Mongolia og nordlige og vestlige Kina.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Mårdyr
Pattedyr formelt beskrevet i 1827
Dyr formelt beskrevet av René Primevère Lesson
Jarlsberg prosti

Jarlsberg prosti (Jarlsbergs Provsti), også benevnt Túnsberg prosti, var et tjenestedistrikt i Oslo bispedømme i Den norske kirke og omfattet kirkesognene i datidens Jarlsberg Grevskab. Prostiet er antatt opprettet i lenstiden og bestod inntil 1848 da det ble delt i to.

Historie

Det historiske prostiet Túnsbergs prófastdœmi, som omfattet det meste av det historiske Vestfylda, ble en gang i senmiddelalderen delt i Brunla og Jarlsberg prostier. Sistnevnte omfattet Tunsberg len i lenstiden og Jarlsberg grevskap fra opprettelsen av dette i 1673. Prostiet var etablert før dette, ettersom det er oppført i en oversikt fra 1660-årene. Etter grevskapenes avvikling i 1821, ble Jarlsberg grevskap slått sammen med Laurvig Grevskab til Jarlsberg og Laurviks amt. Det var to prostier i amtet, Jarlsberg og Laurvig prosti.

I 1848 ble Jarlsberg prosti delt i Nordre og Søndre Jarlsberg prostier.

Dagens Tønsberg domprosti er geografisk sett mye mindre enn det historiske prostiet.

Prestegjeld i Tønsberg prosti på 1600-tallet

Tønsberg prosti omfattet følgende prestegjeld med hovedsogn og annekssogn:

 Sandsvær (fra 1691 lagt til Bragernes prosti)
 Efteløt hovedsogn
 Hedenstad annekssogn
 Komnes annekssogn
 Tuft annekssogn
 Hof
 Hof hovedsogn
 Vatsås annekssogn
 Botne
 Botne hovedsogn
 Hillestad annekssogn
 Våle
 Våle hovedsogn
 Undrumsdal annekssogn
 Borre
 Borre hovedsogn
 Nykirkeannekssogn
 Ranmes
 Ramnes hovedsogn
 Fon annekssogn
 Vivestad annekssogn
 Andebu
 Andebu hovedsogn
 Høyjord annekssogn
 Kodal annekssogn
 Stokke
 Stokke hovedsogn
 Skjee annekssogn
 Arnadal annekssogn
 Sem
 Sem hovedsogn
 Slagen annekssogn
 Nøtterøy
 Nøtterøy hovedsogn
 Tjøme annekssogn, i Brunla len og Brunla prosti
 Lardal
 Svarstad hovedsogn
 Hem annekssogn
 Styrvoll annekssogn

Prestegjeld i Jarlsberg prosti på 1700-tallet
 Skoger
 Sande
 Hof
 Botne
 Våle
 Borre
 Ramnes
 Stokke
 Sem
 Nøtterøy

Referanser 

Tidligere prostier i Oslo bispedømme
Religion i Vestfold
Sør-Jarlsberg prosti

Sør-Jarlsberg prosti (Søndre Jarlsberg Provsti) er et tidligere prosti i Oslo bispedømme.

Historikk 
Prostiet ble opprettet i 1848 ved delingen av Jarlsberg prosti i Søndre og Nordre Jarlsberg prostier. Prostiet fikk sitt moderne navn i 1922. Ved opprettelsen av Tunsberg bispedømme i 1948 ble prostiet videreført som Tønsberg domprosti, hvor de fleste prestegjeldene inngikk, med unntak av Ramnes som ble overført til Nord-Jarlsberg prosti.

Prestegjeld i Sør-Jarlsberg prosti 
 Ramnes
 Andebu
 Sem
 Tønsberg
 Stokke
 Nøtterøy
 Tjøme

Referanser 

Tidligere prostier i Oslo bispedømme
Religion i Vestfold og Telemark
Nedre Telemark og Bamble prosti

Nedre Telemark og Bamble prosti (Bamble og Nedre Telemark prosti) var et prosti i Agder bispedømme inntil 1843.

Nedre Telemark og Bamble prosti opphørte i 1843 da det ble delt i Nedre Telemark prosti og Bamble prosti.

Prestegjeld i Nedre Telemark og Bamble prosti 
 Eidanger
 Gjerpen
 Porsgrunn
 Bamble
 Del av Kragerø sogn:
 Sannikedal anneks
 Drangedal
 Solum
 Holden
 Bøe
 Seude
 Hitterdal

Tidligere prostier i Agder og Telemark bispedømme
Religion i Vestfold og Telemark
Nedenæs prosti

Nedenæs prosti (Nedenæs Provsti, norrønt: Nedenes prófastdœmi), er et tidligere prosti i Agder bispedømme.

Prostiet har sin opprinnelse i katolsk tid og antas å ha forblitt relativt uendret fra sen middelalder, gjennom reformasjonen og inntil bydannelsene utover på 1800-tallet. Prostiet opphørte i 1826 ved delingen av prostiet i Østre og Vestre Nedenæs prostier.

Nedenes Prouistij (ca 1620)
 Gjerstad (Gierrestad) Præstegjeld
 Gierrestad kircke
 Synneleff kircke
 Moland paa Wegursheiden kircke
 Holt (Hollthe) Præstegjeld
 Holtte kircke
 Thromøe kircke
 Øster Moland kircke
 Dybwog kircke
 Flosta kircke
 Øyestad Præstegjeld
 Øyestad kircke
 Fierre kircke
 Froland kircke
 Hommedal Præstegjeld
 Landuigh kircke
 Hægrefos kircke
 Eidtzs kircke
 Moland Præstegjeld
 Westre Moland kircke
 Hæuaag kircke

Nedenæs Provsti (ca 1800) 
 Østre Riisøer
 Gjerrestad
 Holt
 Tromøe
 Øjestad
 Homedal
 Vestre Moland

Referanser

Kilder 
 Folketellingen 1769

Tidligere prostier i Agder og Telemark bispedømme
Religion i Agder
Bjørn Kåre Odde

For felespilleren født i 1939, se Bjørn Odde

Bjørn Kåre Odde (født 1990) er en norsk felespiller, folkemusiker og komponist fra Lom.

Han er barnebarn av felespiller Bjørn Odde og bror av trekkspiller Mads Erik Odde. Han gikk ut av Norges musikkhøgskole i 2013. Han har fått flere priser, blant annet Landskappleiken i åpen klasse i 2015, Folkelarmprisen i tradisjonelt samspill 2016, årets folkemusiker under Folkelarmprisen 2019 og Folkelarmprisen 2022 i åpen klasse. I 2014 hadde han rollen som spelemannen i musikalen Spelemann på taket ved Det Norske Teatret

Diskografi 
 Den fyrste (Etnisk Musikklubb, 2015) - Lendmenn
 Atterljomen (ta:lik, 2016) med  og Aslak O. Brimi
 Sumarmorgon (Grappa, 2016) - Odde & Holmen
 Snilla Patea (2L, 2016) - med Schola Cantorum
 Arv og slarv (Etnisk Musikklubb, 2017) - Firo
 Vev (ta:lik, 2018) - Aslak Brimi Kvartett
 Skrible (MFC, 2018) - Majorstuen
 Edge (ta:lik, 2018) - Bjørn Kåre Odde & Ole Nilssen
Hand  (ta:lik, 2019) - Bjørn Kåre Odde & Ole Nilssen
Arv og slarv (Etnisk Musikklubb, 2019) - Firo
Tonar i tre (ta:lik, 2019) - med Astrid Sulheim og Aslak Brimi (Atterljomen)
Jubel (MFC, 2020) - Majorstuen
Isomeri (ta:lik, 2021) - Aslak Brimi Kvartett
Folk Chamber (Melovitten, 2021) - Bjørn Kåre Odde
Lilleslåtter (ta:lik, 2022) - Espen Wensaas og Bjørn Kåre Odde

Priser og utmerkelser 
 Øivind Berghs minnepris 2011
 Fureprisen under Landskappleiken 2011 
 Toneprisen 2013
 Årets unge folkemusikere sammen med Sivert Holmen under INTRO-folk arrangert av FolkOrg 2015
 Landskappleiken 2015 i åpen klasse med Odde-Sandum-Odde (med Mads Erik Odde og )
 Folkelarmprisen 2016 i klassen tradisjonelt samspill for Atterljomen (med Astrid Sulheim og Aslak O. Brimi)
 Nominert til Folkelarmprisen 2018 i klassen tradisjonelt samspill for Sumarmorgon (med Sivert Holmen)
 Nominert til Musikkforleggerprisen 2019 for Årets verk klassisk/samtidsmusikk
 Årets folkemusiker under Folkelarmprisen 2019
 Folkelarmprisen 2022 i åpen klasse for Folk Chamber
 Nominert til Folkelarmprisen 2022 i klassen tradisjonelt samspill for ''Lilleslåtter (med Espen Wensaas)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Presentasjon på scholacantorum.no
 www.bkodde.no

Norske folkemusikere
Personer fra Lom kommune
Sandnes prosti

Sandnes prosti er et tjenestedistrikt i Stavanger bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Sandnes. Ludvig Bjerkreim er prost.

Prostiet er inndelt i sokn. Soknet er grunnenheten i Den norske kirke. De som arbeider i kirken er enten ansatt av soknet gjennom kirkelig fellesråd, de er ansatt av bispedømmet. Sokneprestene er ansatt i bispedømmet, og har tjenesten sin knyttet til et (eller flere) sokn.

Sogn i Sandnes prosti  
 Sandnes
 Bogafjell
 Bymenigheten
 Figgjo
 Forsand
 Gand
 Ganddalen
 Hana
 Høle
 Høyland
 Lura
 Riska
 Smeheia

I Sandnes er kommunegrenser, prostigrenser og fellesrådsgrenser sammenfallende.

Eksterne lenker 
 Nettsiden til Den norske kirke 

Prostier i Stavanger bispedømme
Sandnes
Ryfylke prosti

Ryfylke prosti er et tjenestedistrikt i Stavanger bispedømme i Den norske kirke. Fra 2013 har prosten sete i Hjelmeland.

Sogn i Ryfylke prosti 
 Strand
 Jørpeland
 Hjelmeland
 Fister
 Årdal
 Jelsa
 Erfjord
 Suldal
 Sand
 Sauda

Historikk 
Ryfylke prosti har røtter middelalderen, og har fått grensene endre flere ganger. Før 1848 favnet det om soknet Sauda, Suldal, Sand, Jelsa, Hjelmeland, Årdal, Fister, Sjernarøy, Nedstrand, Imsland, Vikedal, Sandeid, Vats, Skjold, Tysvær og Røldal.
 I 1848 ble Tysvær overflytt til Karmsund prosti.
 I 1858 ble Skjold og Vats også fløt til Karmsund prosti.
 I 1862 ble Røldal overført til Hardanger og Voss prosti i Bjørgvin bispedømme.
 I 1988 ble Sjernarøy og soknede i Hjelmeland kommune flytt til Hetland prosti, men til gjengjeld ble Tysvær og Bokn kommuner tilførte fra Karmsund prosti. Året etter ble navnet endret til Nordre Ryfylke prosti, samtidig som Hetland prosti skiftet navn til Søndre Ryfylke
 I 2002 tilkom Ølen kommune (soknede Ølen, Bjoa og Vikebygd) som ble overført fra Sunnhordland prosti i Bjørgvin bispedømme.
 I 2006 ble Tysvær og Bokn kommuner flytt tilbake til Karmsund (Haugesund) prosti.
 I 2013 ble Nordre Ryfylke og Søndre Ryfylke slåtte sammen, og navnet Ryfylke prosti ble tatt opp tilbake. Vindafjord kommune fulgte ikke med, men gikk til Haugesund (Haugaland) prosti, og med det fikk Ryfylke prosti de nåværende grensene.

Referanser 

Prostier i Stavanger bispedømme
Forsand kommune
Hjelmeland
Sauda
Suldal
Strand
La Republique en Marche!

La République en Marche! (Republikken framover! eller Republikken i gang!), tidligere En Marche!, er kortnavnet på Association pour le renouvellement de la vie politique (norsk: Foreningen for fornyelse av det politiske liv), et politisk parti i Frankrike. Partiet ble stiftet av Emmanuel Macron i april 2016, i hans fødeby Amiens. Forbokstavene på partiets opprinnelige todelte kortnavn var identiske med forbokstavene i navnet til stifteren.

Navnet ble endret etter presidentvalget i 2017, som Macron vant. Macron gikk samtidig av som partileder, noe som er sedvane i Frankrike før en tiltrer som president.

Partiet er karakterisert som sosialliberalt, pro-europeisk og som et sentrumsparti. Emmanuel Macron, som er vurdert som en sentrumspolitiker, har uttalt at partiet plasserer seg hverken til høyre eller venstre.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Politiske partier i Frankrike
Liberale partier
Politiske partier etablert i 2016
2016 i Frankrike
Haugaland prosti

Haugaland prosti er et tjenestedistrikt i Stavanger bispedømme i Den norske kirke med prostesete i Haugesund.

Sogn i Haugaland prosti 
Haugesund kommune
 Skåre sogn
 Vår Frelser sogn
 Rossabø sogn
Utsira kommune
 Utsira sogn
Tysvær kommune
 Tysvær sogn
 Nedstrand sogn
 Førresfjorden sogn
Bokn kommune
 Bokn sogn
Vindafjord kommune
 Skjold sogn
 Vats sogn
 Sandeid sogn
 Vikedal sogn
 Imsland sogn
 Ølen sogn
 Bjoa sogn
 Vikebygd sogn

Historikk 
Haugaland prosti er en etterfølger til Karmsund prosti som har røtter fra middelalderens kirkeinndeling. Det favnet om sognene ved Karmsundet, ytterst i Ryfylke: Skår, Utsira, Torvastad, Avaldsnes, Åkra, Falnes, Ferkingstad og Bokn.

Flere nye sogn har blitt opprettet:
Fra Avaldsnes ble to nye sogn utskilt: Kopervik i 1855 og Førresfjorden i 1893. Haugesund sogn ble utskilt fra Skåre i 1879, og i 1962 ble Haugesund og Skåre omregulert til de tre soknet Vår Frelser, Rossabø og Skåre.

Prostiets østgrense har blitt flyttede frem og tilbake flere ganger:
Fra Ryfylke prosti ble Tysvær sogn tilført i 1848, Skjold og Vats i 1859. I 1988 ble de flyttet tilbake til Ryfylke, sammen med Førresfjorden og Bokn. I 2006 ble sognene i Karmøy kommune frådelte for å danne det nye Karmøy prosti, samtidig som soknet i Tysvær kommune ble tilført prostiet, som skiftet navn fra Karmsund til Haugesund prosti. I 2013 ble også sognene i Vindafjord kommune tilført, og navnet ble på nytt endret til det nåværende Haugaland prosti.

Se også 
 Liste over kirker i Norge etter kommune

Eksterne lenker 
 Arkivverket
 Hyrdingen
 Norges land og folk
 Nettsiden til Den norske kirken

Prostier i Stavanger bispedømme
Haugalandet
Hardanger prosti

Hardanger prosti er et tidligere prosti i Bjørgvin bispedømme.

Prostiet inngikk X i Hardanger og Voss prosti

Prestegjeld i Hardanger prosti 
 Wiigøer
 Kintzervig
 Graven

Kilder 
 Folketellingen 1769

Tidligere prostier i Bjørgvin bispedømme
Religion i Vestland
Nordmøre prosti

Nordmøre prosti (Nordmøres Provsti) var et tjenestedistrikt i Nidaros bispedømme i Den norske kirke og omfattet kirkesognene på Nordmøre. Prostiet opphørte i 1857 ved opprettelsen av Ytre og Indre Nordmøre prostier.

Historikk

Prostiet går antakelig tilbake til den katolske kirken i Middelalderen. Det omfattet da hele det historiske Nordmørafylke. Det antas at det ble delt i Nordmøre prosti og Fosen prosti omkring reformasjonen.

Prestegjeld i Nordmøre prosti
(Fra 1857 Ytre Nordmøre prosti):
 Qvernæss
 Christianssund (utskilt fra Qvernæss og Tingvold 1827)
 Oure
 Edøe (utskilt fra  Oure 1749)
(Fra 1857 Indre Nordmøre prosti):
 Tingvold
 Sundal
 Stangvig
 Surendal (utskilt fra Stangvig 1699)

Referanser 

Tidligere prostier i Nidaros bispedømme
Religion i Møre og Romsdal
Voss prosti

Voss prosti er et tidligere prosti i Bjørgvin bispedømme.

Prostiet inngikk X i Hardanger og Voss prosti

Prestegjeld i Voss prosti 
 Evanger
 Voss
 Vossestrand

Kilder 
 Folketellingen 1769

Tidligere prostier i Bjørgvin bispedømme
Religion i Vestland
Orkdal prosti

Orkdal prosti er et tjenestedistrikt i Nidaros bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete på Fannrem.

Prostiet er inndelt i sogn. Sognet er grunnenheten i Den norske kirken. De som arbeider i kirken, er enten ansatt av sognet gjennom kirkelig fellesråd, eller de er ansatt i prostiet. De fleste prestene er ansatt i prostiet og har tjenesten tilsluttet ett eller flere sogn.

Sogn i Orkdal prosti 
 Frøya kommune med
 Frøya sogn

 Heim kommune med
 Halsa sogn
 Heim sogn
 Hemne sogn
 Snillfjord sogn
 Vinje sogn

 Hitra kommune med
 Fillan sogn
 Hitra sogn
 Kvenvær sogn
 Sandstad sogn

 Orkland kommune med 
 Agdenes sogn
 Geitastrand sogn 
 Løkken sogn
 Meldal sogn 
 Orkdal sogn 
 Orkland sogn 
 Orkanger sogn

 Rindal kommune
 Rindal sogn

 Skaun kommune med
 Buvik sogn
 Børsa sogn
 Skaun sogn

Historikk 
 Ved kgl. res. av 20. april 1911, ble de to Dalenes prostier organisert i tre nye: Gauldal, Orkdal og Strinda prostier.
 Den 1. januar 2000 avgav Orkdal prosti to prestegjeld til Gauldal prosti, og overtok tre prestegjeld fra Sør-Fosen prosti da dette ble lagd ned.

Prestegjeld 
Fra Søndre Dalernes prosti 1911:
 Orkedalen
 Meldalen
 Rennebu
 Opdal
Fra Nordre Dalernes prosti 1911:
 Børsen
''Fra Sør-Fosen prosti år 2000:
 Hitra
 Hemne
 Frøya

Ved avviklingen av prestegjeld (2004) 
 Frøya
 Hitra
 Hemne
 Agdenes
 Meldal
 Orkdal
 Skaun

Se også 
 Liste over kirker i Norge etter kommune

Referanser

Eksterne lenker 
 Orkdal prosti hos Den norske kirke

Prostier i Nidaros bispedømme
Nord-Fosen prosti

Nord-Fosen prosti (Nordre Fosen provsti) var et tjenestedistrikt (prosti) i Nidaros bispedømme i Den norske kirke i årene 1917 til cirka 1999 da det skiftet navn til Fosen prosti.

Prostiet ble opprettet i 1917 ved delingen av det historiske Fosen prosti i Nordre Fosen provsti og Søndre Fosen provsti.

Nord-Fosen prosti bestod av:
 Bjørnør prestegjeld
 Aafjorden prestegjeld
 Bjugn prestegjeld
 Stadsbygden prestegjeld
En gang mellom 1960 og 1990 ble Ørland prestegjeld overført fra Sør-Fosen prosti.

Referanser 

Tidligere prostier i Nidaros bispedømme
Sør-Fosen prosti

Sør-Fosen prosti (Søndre Fosen provsti) var et prosti i Nidaros bispedømme.

Prostiet ble opprettet i 1917 ved delingen av det historiske Fosen prosti. Prostiet opphørte etter 1995 ved at prostiet ble slått sammen med Orkdal prosti.

Det var følgende prestegjeld i Sør-Fosen prosti pr 1933:
 Hemne prestegjeld
 Hitra prestegjeld
 Frøya prestegjeld
 Ørland prestegjeld

Mellom 1960 og 1990 var Ørland tilbakeført til Nord-Fosen prosti som cirka år 2000 skiftet navn til Fosen prosti.

Agdenes prestegjeld ble opprettet i 1967.

Referanser 

Tidligere prostier i Nidaros bispedømme
Heimdal prosti

Heimdal prosti er et tidligere tjenestedistrikt i Nidaros bispedømme i Den norske kirken. Prosten hadde sete i Trondheim der Heimdal kirke er prostikirke. I 2017 satte biskopen i Nidaros igang et forsøk med felles ledelse for Heimdal, Byåsen og Strinda prostier, samarbeidsområdet «Storprostiet i Trondheim», som altså omfattet hele Trondheim unntatt domprostiet. 

Prostiet er inndelt i sokn. Soknet er grunnenheten i Den norske kirke. De som arbeider i kirken er enten tilsatte av soknet gjennom kirkelig fellesråd, eller de er tilsatte i prostiet. De fleste prester er tilsatte i prostiet, og har tjenesten sin tilsluttet ett eller flere sokn.

Frem til 2004 var prestetjenesten lokalt organisert i prestegjeld. Dette begrepet er gått ut av praktisk bruk.

Sogn i Heimdal prosti 
Heimdal (tidligere Heimdal prestegjeld) med
 Heimdal sogn

 Kolstad (tidligere Kolstad prestegjeld) med
 Kolstad sogn

 Byneset (tidligere Byneset prestegjeld) med
 Byneset sogn
 Leinstrand sogn

 Klæbu (tidligere Klæbu prestegjeld) med
 Klæbu sogn

 Tiller (tidligere Tiller prestegjeld) med
 Tiller sogn

Se også 
 Liste over kirker i Norge etter kommune

Referanser

Eksterne lenker 
 Nettsiden til Den norske kirken

Prostier i Nidaros bispedømme
Øster Indherred prosti

Øster Indherred prosti Øster Indherreds Provsti var et tjenestedistrikt i Nidaros bispedømme i Den norske kirke og omfattet kirkesognene sydøst i datidens Nordre Trondhjems Amt (Nord-Trøndelag). Det ble opprettet ved delingen av Indherred prosti i 1766 og eksisterte til 1815 da det atter inngikk i Innherred prosti.

Prestegjeld i Øster Indherred prosti 
 Selboe
 Størdal
 Schongen
 Værdahl
 Sparboen
 Stoed
 Sne-aasen

Kilder 
 Folketellingen 1769
 
 

Tidligere prostier i Nidaros bispedømme
Helgeland prosti

Helgeland prosti (Helgelands Provsti, norrønt: Álastarhaug prófastdœmi), er et tidligere prosti i Nidaros bispedømme.

Det historiske prostiet antas å ha sin opprinnelse i katolsk tid og forblitt relativt uendret fra sen middelalder, gjennom reformasjonen og inntil bydannelsene utover på 1800-tallet.

Ved kongelig resolusjon av 4. desember 1843 ble Helgeland prosti delt i to, i Søndre og Nordre Helgeland prostier.

Prestegjeld i Helgeland prosti 
Til Søndre Helgeland prosti 1843:
 Brønøe
 Bindal (opprettet 1815)
 Wægen (opprettet 1740)Til Nordre Helgeland prosti 1843: Alstadhoug
 Wefsen (opprettet 1767) Næsne (opprettet 1737 som Ytre Ranen) Hemnæs (opprettet 1737 som Indre Ranen) Rødøe
 Lurøe (opprettet 1822)''

Proster 
1650-1665 Hans Tomassen Mackesen
1666-1675 Jens a Møinichen
1676-1701 Peder Bredal
1701-1714 Peder Danielsen Strømmer
1714-1736 Anders Petersen Dass
1736-1757 Jacob Christian Hersleb
1757-1765 Morten Sommer
1765-1776 Augustinus Buschmann
1776-1784 Hans Dahl
1785-1797 Christopher Garmann
1797-1808 Erik Henriksen Leganger
1808-1817 Peter Frederik Walseth
1817-1844 Poul Frederik Gaarder

Referanser

Kilder 
 Andreas Erlandsen: Biographiske Efterretninger om Geistligheden i Tromsø Stift. Utgitt 1857.
 Folketellingen 1769

Tidligere prostier i Nidaros bispedømme
Religion i Nordland
Helgeland