alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Wilhelm Leuschner

Wilhelm Leuschner (født 15. juni 1890 i Bayreuth, død 29. september 1944 i Plötzenseefengselet) var en tysk treskjærer, fagforeningsmann og politiker (SPD). Han var fra 1928 til 1933 innenriksminister i Hessen. Leuschner var en uttalt motstander av nazi-regimet og ble i 1944 dømt til døden og henrettet for sin rolle i 20. juli-attentatet mot Hitler.

Liv og virke 
Han ble medlem av SPD i 1908, og studerte fra 1909 til 1910 treskjæring ved kunstakademiet i Nürnberg. Etter krigstjeneste under første verdenskrig ble han i 1919 innvalgt i bystyret i hjembyen Darmstadt. I 1924 ble han innvalgt i den hessiske landdagen, og i 1928 ble han innenriksminister i Hessen. I denne stillingen gikk han blant annet inn for utbyggingen av Autobahn.

Leuschner var en overbevist motstander av nasjonalsosialismen. Etter at han offentliggjorte NSDAP-mannen Werner Bests planer om å gripe makten, ble han Bests personlige fiende og et viktig fiendebilde for mange nasjonalsosialister.

I januar 1933 ble Leuchner innvalgt i styret i den tyske fagforeningen Allgemeiner Deutsche Gewerkschaftsbunde (ADGB), og i april samme år ble han presset til å av som hessisk innenriksminister. Han fungerte samtidig som faktisk leder av den tyske fagforeningen, og avviste bestemt et samarbeid med nasjonalsosialistene. Fra 2. til 5. mai 1933 satt han derfor fengslet første gang og ble mishandlet.

I juni samme år ble han fengslet på nytt, mishandlet og holdt i fengsler og konsentrasjonsleirer i et år. I juni 1934 ble han så løslatt, men ble holdt under politioppsikt. Han begynte arbeide med å bygge opp et nettverk av antinazister. I 1936 overtok han et lite verksted som lagde tappekraner for øl, der også blant andre sosialdemokratene Hermann Maaß, Ernst Schneppenhorst og Friedrich Ebert møttes.

Leuschner hadde kontakter til Kreisau-kretsen og fra 1939 også til Carl Friedrich Goerdelers konservative antinazistiske gruppe. Etter det planlagte statskuppet mot Hitler var det meningen at Leuschner skulle bli visekansler under Goerdeler. Etter det mislykkede 20. juli-attentatet ble Leuschner den 16. august 1944 arrestert og dømt til døden av Folkedomstolen.

Han ble henrettet ved henging den 29. september i Plötzensee fengsel i Berlin.

Han regnes av Arbeitsgemeinschaft Orte der Demokratiegeschichte blant de viktigste personer som i løpet av de siste 200 år, har bidratt til dannelsen av demokratiet i Tyskland.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 http://www.wilhelm-leuschner-stiftung.de/

Personer fra Bayreuth
SPD-politikere
Personer med bånd til Kreisau-kretsen
Tyskere fra første verdenskrig
Tyskere fra andre verdenskrig
Fagforeningspersoner
Tyske frimurere
Tysk militærpersonell (Hæren i Keiserrike)
Opposisjonelle under det tredje rike
Fanger i tyske konsentrasjonsleire
Deltakere i 20. juli-attentatet
Tyskere dømt for forbrytelser mot det tyske nazi-regimet
Henrettede tyskere
Personer henrettet ved hengning
Joe McKelvey

Joe McKelvey (død 8. desember 1922 i Dublin) var en offiser i IRA som ble henrettet under den irske borgerkrig.

Liv og virke
McKelvey ble født i Belfast. Han sluttet seg til Irish Volunteers, den paramilitære organisasjonen som senere ble IRA. Under den irske uavhengighetskrig 1919–1921 var han kommandant for IRAs Belfastbrigade. 

Da det oppstod splittelse i IRA på grunn av den anglo-irske traktat var McKelvey den eneste i ledelsen i Belfast som gikk mot traktaten. De andre offiserene, og langt de fleste andre medlemmene, støttet Michael Collins, som mente at traktaten var et nødvendig steg på veien mot en uavhengig republikk. 

I mars 1922 deltok McKelvey på en IRA-konferanse i Dublin, som avviste traktaten. I april var han med i en gruppe på omkring 200 IRA-medlemmer, ledet av Rory O'Connor, som okkuperte Four Courts i Dublin. I juni ble han en kort periode øverstkommanderende for IRA etter Liam Lynch. Den 30. juni falt Four Courts, og McKelvey ble arrestert. Lynch kom seg unna, og ble igjen øverstkommanderende. 

De neste fem månedene satt McKelvey i Mountjoy fengsel. Den 8. desember ble han sammen med tre som hadde blitt arrestert sammen med ham – Rory O'Connor, Richard Barrett og Liam Mellows – henrettet som represalie for mordet på parlamentsmedlemmet Sean Hales.

Irske offiserer
Personer fra den irske borgerkrig
Personer henrettet ved skyting
Medlemmer av IRA 1917-1922
Personer fra Belfast
Dødsfall i 1922
Henrettede irer
Heinrich von Schlanbusch

Heinrich von Schlanbusch (født 1640, død 16. januar 1705) fra Hannover var overberghauptmann og direktør for Kongsberg Sølvverk fra 1685 og Røros Kobberverk. Ved kongelig resolusjon av 11. august 1685 ble Heinrich Schlanbusch utnevnt til oberberghauptmann ved Oberbergamtet på Kongsberg, som administrerte alle bergverkene i Norge. Han fikk den 10. november 1688 Eidsvoll Verk i gave av kong Christian V. Schlanbusch var på denne tiden landets høyeste embetsmann innen bergetaten. Han er begravet bak Eidsvollsbygningen.

Heinrich von Schlanbusch ble gift med Ilse Dorothea Schlüter (d. 1705), som var datter av myntmester i Sachsen-Altenburg Henning Schlüter og Dorothea Susanne Kronenberger. Deres sønn Johan Ludevig Schlanbusch ble blant annet berghauptmann og meddirektør på Kongsberg Sølvverk, sønnene Friderich von Schlanbusch (1689-1728) og Frantz Henrich von Schlanbusch (d. 1740) ble oberster, mens Theodor Georg von Schlanbusch arva Eidsvoll jernverk.

Referanser

Kilder 
Koordinatoren

Norske embets- og tjenestemenn
Syntese

Syntese (gresk σύνθεσις, av syn 'med' og thesis 'plassera') kan vise til:

 Kjemisk syntese, prosess som danner en kjemisk forbindelse
 Organisk syntese
 Syntese (filosofi) å sette sammen bruddstykker av viten for å komme frem til en ny erkjennelse

Se også
 Syntetisk (peker)
Cabhlach na hÉireann

Irish Naval Service er Irlands marine. Dens hovedbase er i Haulbowline i Cork. Den ble opprettet i 1923, etter at den anglo-irske traktat gav Den irske fristaten ansvar for overvåking av sjøfarten til Irland.

Alle fartøyer i marinens tjeneste har tradisjonelle irske kvinnenavn, hentet fra historie og mytologi. Prefikset LÉ står for Long Éireannach, som er irsk for irsk skip.

Distinksjoner

Republikken Irlands forsvar
Jacob Peter Mynster

Jacob Peter Mynster (født 8. november 1775, død 30. januar 1854) var en dansk biskop og teolog.

Mynster ble teologisk kandidat i 1794. Han var huslærer for den senere ministeren A. W. Moltke. 1811–1828 var han kapellan i Vor Frue kirke i København. Han ble i 1812 dosent i psykologi ved pastoralseminaret, og senere meddirektør; i 1814 utarbeidet han grunnlaget for den utgaven av Luthers lille Katekismus, som ble autorisert til bruk i skolene; samme året var han med på å opprette Bibelselskapet, hvis bestyrelse han inntrådte; i 1815 ble han medlem av kommisjonen til Det nye testamentes revisjon, og i 1817 medlem av direksjonen for universitetet og de lærde skoler. I 1826 ble han hoffpredikant og i 1828 kongelig konfessionarius, samt hoff- og slottsprest.

I 1834 ble Mynster biskop over Sjællands stift, et embede han beholdt til sin død i 1854.

 1815 ble han Dr.theol. 
 1819 Medlem av Videnskabernes Selskab
 1828 Kommandør av Dannebrog
 1834 Medlem av Missionskollegiet og direktør for Vajsenhuset
 1836 Storkors av Dannebrog
 1847 tildeltes ham rang i 1. klasse. 

Som kongevalgt medlem av Stenderforsamlingen møtte han i Roskilde 1835, 1838, 1840, 1842, 1844 og 1848.

Mynster var en aktiv skribent, og deltok engasjert i mange av tidens store debatter, blant annet med Grundtvig.

Referanser

Eksterne lenker 
 J.P. Mynster i Dansk biografisk leksikon  

Danske teologer
Danske lutherske biskoper
Dannebrogordenen
Medlemmer av Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab
Medlemmer av Den Grundlovgivende Rigsforsamling
Den danske gullalder
Personer fra København
Stormbreaker

Stormbreaker er en film fra 2006,filmen er basert på Stormbreaker, den første romanen i Alex Rider-serien. Nykommeren Alex Pettyfer har hovedrollen som tenåringsspion, sammen med bemerkelsesverdige skuespillere som Mickey Rourke og Ewan McGregor.

Filmen hadde norgespremiere den 13. oktober 2006. I Storbritannia ble filmen godt mottatt både av kritikerne og publikum, og allerede er det lagt planer om å filmatisere resten av Alex Rider-romanene.

Handling 

Alex Rider (Alex Pettyfer) er en fjorten år gammel gutt som bor hos onkelen sin, Ian Rider (Ewan McGregor), som arbeider i en bank. En dag får Alex dårlige nyheter, onkelen har dødd under mystiske omstendigheter. Alex oppdager at Ian Rider faktisk var spion, og arbeidet for MI6, og at han ble myrdet av den berømte leiemorderen Yassen Gregorovich (Damian Lewis). Han blir dermed rekruttert av sin onkels tidligere arbeidsgivere, Alan Blunt (Bill Nighy) og Tulip Jones (Sophie Okonedo). Alex innser etterhvert at onkelen faktisk har oppdratt ham som spion, og han drar avsted på sitt første oppdrag for og drepe skurken, bevæpnet med en mengde dingser fra Smithers (Stephen Fry). 

Milliardæren Darrius Sayle (Mickey Rourke) donerer en gratis mega-datamaskin med kodenavn Stormbreaker til alle skoler i Storbritannia. MI6 er nysgjerrige på hvorfor han opptrer så mistenkelig gavmild, og sender Alex, forkledt som en vinner av en konkurranse, for å undersøke. 

Når han ankommer møter han sjefen selv, Sayle, og hans to medsammensvorne, Mr Glis (Andy Serkis) og Nadia Vole (Missi Pyle), og han får se Stormbreaker i gang. Alex, som fortsatt har problemer med å forstå hva som hender med ham, sniker seg ut av soverommet sitt om natten for å se på en leveranse av mystiske konteinere til Sayles hovedkvarter. I mellomtiden stjeler Nadia Vole Alex' telefon og sporer SIM-kortet til huset hans i London. Hun reiser dit og oppdager hans virkelige identitet. Mens hun er i huset til Alex, starter hun en slåsskamp mot Alex' hushjelp og verge, Jack Starbright (Alicia Silverstone). Jack vinner kampen ved hjelp av en fisk, og etterlater seg Nadia da hun rømmer. 

Dagen etter oppdager Alex at han er i trøbbel da dekkhistorien hans er avslørt. Etter å ha blitt tatt til fange, og tvunget til å avsløre at han er en spion, får Alex vite at Sayles virkelige plan med datamaskinen er å spre et dødelig virus som den inneholder, slik at alle skolebarna i Storbritannia dør. Sayle etterlater seg Alex slik at han kan bli drept av et portugisisk krigsskip, og reiser til London for å aktivere viruset i datamaskinene. Alex greier å stikke av fra beistet, og haiker med Mr Grin på et fly til London. Akkurat i det Sayle skal til å aktivere maskinen, dukker Jack og skolevenninnen Sabina Pleasure (Sarah Bolger) opp og hjelper Alex med å jage Sayle igjennom gatene. Femti etasjer oppe når Alex igjen Sayle, bare for å bevitne at onkelens morder, Yassen Gregorovich, tar livet av ham. Leiemorderen tar imidlertid ikke livet av Alex, og sier at han har en grunn som Alex skal få vite senere.

Rolleliste

Eksterne lenker 
 Om Stormbreaker på Filmweb
 
 

Spionfilmer
Britiske actionfilmer
Filmer fra 2006
Engelskspråklige filmer
Jan-Carl Raspe

Jan-Carl Raspe (født 24. juli 1944 i Seefeld in Tirol i Det tyske rike i Østerrike-delen, død 18. oktober 1977 i Stuttgart i Vest-Tyskland) var en av de ledende skikkelsene i den tyske terrorbevegelsen Rote Armee Fraktion.

Liv og virke

Bakgrunn
Raspe vokste opp i Øst-Berlin, men befant seg i Vest-Berlin da grensen ble stengt 13. august 1961 og Berlinmuren ble reist. Han ble boende der hos en onkel og tante. I 1963 tok han abitur («artium») i Vest-Berlin. Han studerte deretter først kjemi, senere sosiologi ved Freie Universität Berlin. I 1967 ble han medlem av den venstreradikale studentorganisasjonen Sozialistischer Deutscher Studentenbund. Senere fullførte han studiene og ble kjæreste med Marianne Herzog, som var en venninne av Ulrike Meinhof.

Rote Armee Fraktion
I 1970 ble Raspes og Herzogs leilighet tilholdssted for gruppen som skulle bli Rote Armee Fraktion. Raspe hadde den tekniske kunnskapen til å fremstille bomber, og laget dem som ble brukt under anslagene i 1972. Han deltok også i bankran.

Raspe ble sammen med Andreas Baader og Holger Meins arrestert 1. juni 1972 i Frankfurt am Main etter en skuddveksling. 21. mai 1975 ble han kjent skyldig i 192 kriminelle handlinger og dømt til livsvarig fengsel.

Gjennom en gisselaksjon ved den vesttyske ambassaden i Stockholm i 1975, samt bortføringen av arbeidsgiverpresident Hanns-Martin Schleyer og den parallelle kapringen av Landshut i 1977, forsøkte RAF og en palestinsk organisasjon å presse den tyske regjeringen til å løslate Baader, Raspe og andre terrorister fra fengsel. Regjeringen, som var ledet av Helmut Schmidt, valgte å ikke gi etter for kravene. 

Raspe ble om morgenen 18. oktober 1977 funnet med skuddsår i hodet i Stammheim-fengselet, etter å ha skutt seg selv med en pistol. Han døde samme dag av skadene. Samme morgen ble også RAF-lederne Andreas Baader og Gudrun Ensslin funnet døde i sine respektive fengselsceller. Den 9. mai året før hadde også Ulrike Meinhof blitt funnet død i fengselet.

På slutten av 1960-tallet hadde Raspe angivelig et seksuelt forhold til den norske presten Øyvind Foss mens de begge var studenter i Berlin. Foss fortalte om sine opplevelser med Raspe i boken Jeg elsket en terrorist. Et oppgjør med Baader-Meinhof. Denne boken fikk stor oppmerksomhet i Norge da den kom ut i 1981.

Se også 
 Den tyske høsten

Referanser 

Personer fra Berlin
Personer fra Bezirk Innsbruck Land
Personer tilknyttet Røde Armé Fraksjon
Tyskere involvert i terroraktivitet
Tyskere dømt for forbrytelser
Personer dømt for terrorisme
Dødsfall under fengselsopphold
Varoddbrua

Varoddbrua er et brosystem som krysser Topdalsfjorden i Kristiansand kommune. Fjordkrysningen er en del av E18 og består av to fritt frembygg-broer i betong. De to broene har til sammen seks kjørefelt, hvorav to kollektivfelt. Det er gang- og sykkelvei på den østgående broen.

Den vestgående broen ble åpnet i 1994, mens østgående åpnet for trafikk i 2020. Den nyeste broen avløste den opprinnelige hengebroen fra 1956, og sommeren 2020 startet Statens vegvesen rivingen av hengebroen fra 1956. Det oppgraderte brosystemet var fullført i juni 2021.

Gamle Varoddbrua

Gamle Varoddbrua var en hengebro som også gikk over utløpet av Topdalsfjorden. Broen ble åpnet 20. oktober 1956 og var bompengefinansiert. Den førte Sørlandske hovedvei (daværende riksvei 40, i dag E18) over fjorden, og erstattet ferjeforbindelsen over Topdalsfjorden fra Varodden til Torsvik. Med broåpningen ble også Sørlandske hovedvei betydelig kortere. Tidligere gikk hovedveien mellom Lillesand og Kristiansand via Birkeland og videre over på vestsiden av Topdalsfjorden.

1956-broen hadde to-veistrafikk frem til den nye broen stod ferdig i 1994, og fra 1994 til 2020 gikk E18 i østgående løp over broen i to kjørefelt. 

Den gamle broen var 618 meter lang, og største spenn var 337 meter med fri høyde 32 meter. Broen hadde 8 spenn. Den var Norges lengste hengebru til 1972. Hengebroa ble revet i 2020.

Nye Varoddbrua

Nye Varoddbrua fra 1994 er en fritt frembygg-bro som går over utløpet av Topdalsfjorden. E18 går over broen i vestgående løp. Broen er 663 meter lang, og største spenn er 260 meter. Seilingshøyden er 32 meter, og broen har til sammen 4 spenn. Broen ble åpnet i 1994. Broen ble bygget av AS Anlegg.

1994-broen ble bygget ved siden av hengebroen fra 1956. Etter åpningen av den nye broen, ble trafikken ledet i hver sin retning over de to broene. Den nye fritt frambygg-broen som leder trafikken i østgående retning åpnet for trafikk i 2020, og hele det oppgraderte systemet ble offisielt åpnet 18. juni 2021.

Se også 
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Referanser

Eksterne lenker 
 E18 Varoddbrua Statens vegvesen (prosjekt)
 Gamle Varoddbrua på broer.no
 Gamle Varoddbrua
 

Broer på E18 (Norge)
Hengebroer
Fritt frambygg-broer
Veibroer i Agder
Veier i Kristiansand
1956 i Norge
Broer åpnet i 1956
Broer åpnet i 1994
1994 i Norge
Broer åpnet i 2020
2020 i Norge
Broer revet i 2020
Mostratinget

Mostratinget var et tingmøte som ble holdt ved Moster kirke, på Moster på Bømlo i 1024. Her la kong Olav den hellige og biskop Grimkjell frem kristenretten som de i samråd med frie bønder på tinget fikk vedtatt. Senere ble dette også vedtatt på de ulike lagtingene, og kan dermed regnes som den formelle innføringen av kristendommen som nasjonal religion i Norge. Mostratinget er nevnt i de eldste norske lovtekstene, blant annet fire ganger i Gulatingsloven og i Frostatingsloven. Det første kapittelet i Gulatingsloven var selve kristningsvedtaket fra Olav Tryggvason sin tid.

Mostratinget danner rammen omkring den andre delen av det årlige sagaspillet «Kristkongane på Moster», som til vanlig går under navnet «Mostraspelet» og er skrevet av Johannes Heggland.

 Ved Moster Amfi står en stein, som Kong Olav V, Kong Harald V og Dronning Sonja har risset navnene sine inn i.

Foran Moster gamle kirke står det tre minnesteiner av Olav Tryggvason (som holdt messe på Moster i 995), Biskop Grimkjell og Olav Haraldsson (som satte kristenretten på Mostratinget i 1024). Minnesteinene ble avduket i 1979 av kong Olav V.

Eksterne lenker 
 North Sea Trail går innom Mosterhamn

Norrøn tid i Norge
Bømlos historie
Haumyrheitunnelen

Haumyrheitunnelen er en tunnel på europavei 18 i Kristiansand kommune i Agder. Tunnelen er 348 meter lang, Tunnelen har to løp, med to filer i vestgående retning og tre filer i østgående. Den ble åpnet i 1994. Tunnelen ble rehabilitert og utvidet som følge av byggingen av ny Varoddbru og kontinuerlig kollektivfelt ut av byen i 2020/21.

Se også

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Tunneler på E18 (Norge)
Veitunneler i Agder
Veier i Kristiansand
1994 i Norge
Tunneler åpnet i 1994
Arbeiderbevegelsen

Arbeiderbevegelsen viser vanligvis til fagforeninger av ordinære lønnsarbeidere (i motsetning til laug og rene profesjonsforeninger), samt de sosialistiske partiene som i mange land har vokst frem fra eller i tilknyting til denne fagbevegelsen. Arbeiderbevegelse er i så måte en samlebetegnelse på faglige og politiske bevegelser som har sitt sosiale utspring i arbeiderklassen, med sikte på å bedre arbeidernes livs- og arbeidsvilkår.

Uttrykket kan i samsvar med dette ikke brukes om enhver bevegelse som grupper av lønnsarbeidere måtte støtte eller være med i, men er et navn på en bestemt politisk bevegelse med et visst sosialt og historisk opphav. På den andre siden kan ordet ikke nødvendigvis monopoliseres av ett bestemt parti i et gitt land, da arbeiderbevegelsen historisk har gitt opphav til ulike tendenser og organisasjoner på venstresiden.

Arbeiderbevegelsens ideer og historie omfatter også en politisk preget kultur, for eksempel arbeiderkor og arbeidersanger og en arbeiderorientert billedkunst og estetikk.

Se også 
 Arbeiderbevegelsen i Norge
 Arbeiderklasse

Referanser 

 
sosialisme
Euronext NOTC

Euronext NOTC, offisielt NOTC AS, er et selskap som eier et informasjonssystem for norske unoterte aksjer, kalt NOTC-systemet. Selskapet er heleid av Oslo Børs og systemet ble tidligere administrert av Verdipapirforetakenes Forbund.

Selskaper blir kun registrert i NOTC-systemet etter anmodning fra et medlemsforetak. I dette ligger en første vurdering av hvorvidt selskapets aksjer må kunne antas å bli omsatt slik at en registrering kan «forsvares». Minimumsvilkårene for registrering er:
Markedsverdi på minst 20 millioner basert på siste emisjonskurs
Historikk på mer enn 1 år (kan vurdere videreføring av virksomhet i nytt selskap)
Mer enn 50 aksjonærer – fortrinnsvis eksterne (andre enn gründere, ledelse og ansatte)

Medlemsforetak 
Tilknyttede medlemsforetak kan registrere sine kjøps- og salgsinteresser samt omsetninger. Per. 20. april 2021 er følgende verdipapirforetak er registrert som brukere av NOTC-systemet:

ABG Sundal Collier
Arctic Securities
Carnegie
Clarksons Platou Securities
Danske Bank
DNB Markets
Fearnley Securities
Handelsbanken Capital Markets
Nordea Markets
Nordnet Bank
Norne Securities
Pareto Securities
Skandinaviska Enskilda Banken
SpareBank 1 Markets
Swedbank

Selskapsstruktur

Se også 
 Markedsplasser på Oslo Børs

Eksterne lenker 
 
 NOTC-listen
 Family & Friends

Oslo Børs
Antiloper

Antiloper er en polyfyletisk gruppe drøvtyggere. 

De forekommer i Afrika og Eurasia med flest arter på de afrikanske gresslettene. Den nordamerikanske gaffelbukken blir også av og til kalt antilope. Gruppen er ikke enhetlig, og mange arter er mer i slekt med sauer og geiter enn de er med hverandre. Oftest er det lette og elegante, men de kan også være tunge og okseliknede. Den største arten er eland (Taurotragus oryx). De mindre artene er ofte raske, noen oppnår 100 km i timen og tilhører de raskeste landdyrene.

Antiloper eter for det meste gress og blader fra trær.

Arter (utvalg) 
 Hjorteantilope (Antilope cervicapra), også kalt svartbukk
 Eland (Taurotragus oryx)
 Impala (Aepyceros melampus)
 Kob (Kobus kob)
 Nyala (Tragelaphus angasii)
 Saigaantilope (Saiga tatarica)
 Springbukk (Antidorcas marsupialis)
 Duikere (Cephalophinae)
 Kongeantilope (Neotragus pygmaeus)
Dik-dik (Madoqua) 
Gaffelbukk (Antilocapra americana) 
Tibetantilope (Pantholops hodgsonii)  
Kuantilope eller hartebest (Alcelaphus buselaphus)   
Grantgaselle (Gazella granti)  
Thomsongaselle (Gazella thomsoni)

Andre grupper med antilope i navnet 
 Antilopebukk (Xylotrechus antilope), bille
 Geiteantiloper (Caprinae)
 Hjorteantilope (Antilope cervicapra), gasell

Se også
 Saola (Pseudoryx nghetinhensis) oksedyr som er beslektet med antiloper

Eksterne lenker 
 San Diego Zoo. Med bilder.
 Eland. Med bilder.

Drøvtyggere
Lyskaster

Lyskaster er et generelt uttrykk for en type lampe som brukes for å «kaste» lys, ofte i scenesammenheng, eller ved utstillinger etc. Avhengig av typen lyskaster har den varierte innstillinger, slik som størrelse på lysstrålen, fokus på lysstrålen (slik som på f.eks. et kamera), plass for fargefilter, låvedører (skyggeklaffer), og små metallplater med utskåret mønster (gobo).

Ofte er mange, om ikke alle, av disse innstillingene mulig å justere fra lysbordet. Lampen kalles da for en «intelligent lyskaster» (eng. intelligent fixture), slik som f.eks. et movinghead eller en scanner).

Optikk
Belysning
Elektrisk utstyr

de:Scheinwerfer
en:Stage lighting instrument