alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Det humanistiske fakultets studentutvalg (UiO)

Det humanistiske fakultets studentutvalg (HFSU) er studentutvalget ved Det humanistiske fakultet ved Universitetet i Oslo. HFSU representerer studentene ved fakultetet ovenfor fakultetsledelsen og administrasjonen, og fungerer som studentenes talerør utad. HFSU har medlemmer i formelle organer på HF som Rådet for studiesaker og Rådet for forskningssaker.

Medlemmene av styret i HFSU velges på et årlig allmøte der alle studenter ved det Humanistiske Fakultet har møte, og stemmerett. HFSUs hovedoppgaver er å gjennomføre allmøtets vedtak. Alle besluttninger på allmøtet fattes ved simpelt flertall, utenom endringer i vedtektene som krever kvalifisert flertall (2/3 av stemmene).

Tidligere ledere av HFSU 
 Camilla Holm 2011-2012 
 Marie Samuelsen 2012-2013
 Anders Nodeland Indregard 2013-2014
Pr. høsten 2014 ledes HFSU av Helene Jørum.

Eksterne lenker
 HFSUs nettsider

Studentforeninger ved Universitetet i Oslo
Det humanistiske fakultet (UiO)
Det humanistiske fakultets studentutvalg (UiB)

Humanistisk studentutvalg (HSU) er studentutvalget ved Det humanistiske fakultet ved Universitetet i Bergen og har kontor i tredje etasje på Sydneshaugen skole. HSU er et studentpolitisk organ som representerer studentene ved fakultetet overfor fakultetsledelsen og administrasjonen, og fungerer som studentenes talerør utad.

Underutvalg
I tillegg til studentutvalget har HSU fire underutvalg:
  Ad fontes 
 Fadderstyret
 HF-revyen
 Humanistenes Arbeidslivsutvalg (HAU)
Disse underutvalgene er aktive i studiehverdagen og arrangerer blant annet den årlige arbeidslivsdagen, reyen og fadderuken, og drifter studentpuben Ad fontes som ligger på fakultetet.

Eksterne lenker
 HSUs nettside

Universitetet i Bergen
Fela Kuti

Fela Anikulapo Kuti (født 15. oktober 1938, død 2. august 1997), eller bare Fela, var en nigeriansk musiker og komponist. Fela Kuti var en pioneer innenfor afrobeat musikk og en dedikert menneskerettighetsaktivist.

Biografi 
Fela Kuti studerte musikk ved Trinity College of Music i London i 1960-årene og hadde senere et opphold i Los Angeles der han møtte noen av folkene og holdningene bak Black Power bevegelsen.

1970-årene 
Da han flyttet tilbake til Nigeria i 1970, grunnla han republikken Kalakuta, et helt kvartal i Lagos der han hadde nattklubben sin, Afrika Shrine, familie, venner, kvinner og musikere. De erklærte seg uavhengig av den Nigerianske staten og var kjent for lange seanser fra solnedgang til soloppgang med jazz, afrobeat og suggerende rytmer.

Kuti havnet på kant med de militære kuppmakerne i Nigeria med albumet og låta Zombie, der han protesterer mot regimet og kaller soldatene for zombier.

I februar 1977 tok ett tusen bevæpnede soldater seg inn i Kalakuta og ødela, brant ned og banket opp de som oppholdt seg der. Fela Kuti selv ble stygt kvestet i angrepet og hans gamle mor ble kastet ut av andre etasje og døde etter åtte uker i koma.

Etter angrepet på Kalakuta bar innbygerne kisten med Fela Kutis døde mor til huset til sjefen for militærlederen i landet, General Olusegun Obasanjo, og satt den fra seg på trappa. Ved årsmarkeringen av angrepet, giftet Kuti seg med 27 av sine kvinnelige dansere, sangere og nærmeste venner.

1980- og 1990-årene 
Fela Kuti holdt seg aktiv innen musikken og politikk utover 1980- og 1990-årene og stilte blant annet som presidentkandidat før han døde av aids i 1997.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Nigerianske sangere
Låtskrivere
Personer fra Ogun State
Nigerianske musikere
Saksofonister
Senter for Ibsen-studier

Senter for Ibsen-studier er et forsknings- og utdanningssenter tilknyttet Det humanistiske fakultet ved Universitetet i Oslo. Det har som formål å styrke forskning på Henrik Ibsen, både nasjonalt og internasjonalt. Senteret ble åpnet i 1993, etter et vedtak av Det akademiske kollegium ved Universitetet i Oslo i 1991. 

De første årene holdt senteret til i biblioteksbygningen i Drammensveien. Fra 2000 til 2010 holdt senteret til i Observatoriet ved Solli plass. Det ble flyttet til Blindern i januar 2010, til store protester. Fra og med 2010 er senteret organisatorisk underlagt Institutt for lingvistiske og nordiske studier. Senterleder: Ellen Rees (Fungerende senterleder: Liyang Xia).

Dokumentasjon og formidling er sentrale sider ved senterets oppdrag. Senteret har et bibliotek med verdens mest komplette samling av bøker og artikler knyttet til Ibsen-studier, og det vedlikeholder Virtual Ibsen Center (se nedenfor). Forskningsområder inkluderer tekststudier, performancestudier, resepsjonsstudier og teaterhistorie. Senteret tilbyr et toårig masterstudium i Ibsen-studier, samt en rekke kurs på bachelornivå.

Senteret har siden 2007 hatt som målsetting å arrangere en internasjonal Ibsen-forelesning hver høst, kalt The Annual Ibsen Lecture.

Digitale ressurser 
Senteret tilbyr et mangfold av digitale ressurser. Det virtuelle Ibsen-senteret tilbyr et bredt spekter av online-ressurser, inkludert IbsenStage, en event-basert, relasjonsdatabase med historikken til iscenesettelser av Ibsens skuespill rundt om i verden. Den inneholder informasjon om over 20 000 forestillinger, og utvides kontinuerlig med nye data. Andre digitale ressurser er Ibsens verk på originalspråk og i oversettelse, Den internasjonale Ibsen-bibliografien og et arkiv med Ibsen-relaterte tekster, bilder og lydopptak.

Det internasjonale tidsskriftet Ibsen Studies er utgitt av Taylor & Francis på vegne av Senter for Ibsen-studier.

Senterets ledere har vært 
Astrid Sæther
Knut Brynhildsvoll
Frode Helland

Eksterne lenker
 Offisielt nettsted

Henrik Ibsen
Sentre ved Universitetet i Oslo
Det humanistiske fakultet (UiO)
Titanfilm

Titanfilm er et firma fra Porsgrunn som produserer musikkvideoer og reklame, og som ble etablert i 2002.

Drives av produsentene Knut Inge Solbu og Eirik Kaasa Eliassen

Eksterne lenker 

 

Selskaper etablert i 2002
Norske tjenesteselskaper
Michael Eligal

Michael Eligal (født 1948 i Argentina) er en israelsk diplomat. Han var israelsk ambassadør i Norge fra januar 2009 til 2012.

Eligal har en mastergrad i samfunnsvitenskap fra Universitetet i Haifa, og tok også bachelorgraden samme sted. Han har også utdannelse fra det israelske forsvarets høyskole. 

Før han kom til Norge ledet han Vest-Europa-avdelingen ved det israelske utenriksdepartementet. Han har tidligere vært Israels ambassadør på Kypros, og hatt høye stillinger ved ambassadene i Spania, Mexico og Chile.

Han er født i Argentina, kom til Israel i 1963 og har spansk som sitt første språk. Utover dette snakker han hebraisk og engelsk.

Kontroverser 
Etter sin innsettelse kom ambassadør Eligal med kontroversielle uttalelser, hvor han beskyldte de norske legene Mads Gilbert og Erik Fosse for å ikke si sannheten om hva de opplevde under bombingen av Gazastripen rundt årsskiftet 08-09.

Michael Eligal har uttalt at radikale islamistiske grupperinger, blant andre, stod bak de voldelige opptøyene i Oslo. Disse uttalelsene kom noen dager etter hans innsettelse som ambassadør, som fant sted under hans første opphold i Norge.

Referanser 

Israelske diplomater
Israelske ambassadører
Ambassadører til Kypros
Ambassadører til Norge
Israel og Norge
Argentinere
Fødsler i 1948
Gymnaslærer Pedersens beretning

Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelsen som har hjemsøkt vårt land  er en roman av den norske forfatteren Dag Solstad, utgitt i 1982. Romanen ble filmatisert i 2005 med tittelen Gymnaslærer Pedersen.

Hovedpersonen Knut Pedersen forteller i tilbakeskuende perspektiv om sine år som lektor og AKP-medlem i Larvik, fra 1968 av. Romanen skildrer både arbeidet som lektor og partiaktivist, hans kjærlighetshistorie med legen og partifellen Nina Skåtøy, og gir en bred analytisk skildring av de endringene som foregikk i det norske samfunnet i disse årene. Romanen er skrevet med ironi, distanse og surrealistiske episoder.

Romanen har, med en viss urette, blitt oppfattet som forfatterens oppgjør med sin tilknytning til AKP. Likevel er ikke romanen først og fremst et politisk selvoppgjør, snarere er den et stykke sorgarbeid, der «den store politiske vekkelsen» kanskje mer blir hyllet, enn utlevert til ironisk spott.

Gymnaslærer Pedersens beretning... ble i en Dagbladet-serie sommeren 2006 kåret til en av de 25 beste romanene fra de siste 25 år, og den inngår i Norsk litteraturfestivals kanon på 25 bøker, presentert i 2007. Boken er oversatt til svensk, dansk, nederlandsk og tyrkisk.

Referanser

Eksterne lenker 
 Utgaven fra 1992 hos Nasjonalbiblioteket.

Norske romaner
Bøker fra 1982
Dag Solstad
Terrengløp

Terrengløp er en løpsøvelse innen friidrett med varierende distanser. Løpene løypa følger vei, sti eller jevn mark i et vekslende og småkupert terreng. Øvelsen var olympisk øvelse for menn i 1912, 1920 og 1924 (individuelt og lag), men er siden tatt ut av OL-programmet.

Internasjonalt
Det første internasjonale mesterskapet i terrengløp ble holdt i 1903. For kvinner kom det første løpet i 1967. Mesterskapene kårer mestere både individuelt, ofte på en kortere og en lengre distanse, og for lag. Offisielt VM har vært arrangert siden 1973 sanksjonert av Det internasjonale friidrettsforbundet (IAAF). Grete Waitz vant fem mesterskap (1978–81, 1983) og Ingrid Kristiansen ett (1988).

Norgesmesterskap 
NM i terrengløp for menn er arrangert fra 1913, og for kvinner siden 1964. NM for lag er arrangert fra 1976. Flest norgesmesterskap blant herrene har Pål Benum med sine 7 titler for klubben BUL, mens Grete Waitz fra Vidar har flest på damesiden med hele 14 norgesmesterskap. Flere forskjellige distanser har vært benyttet både individuelt og i stafett, men per 2012 løpes individuelt 3 km og 10 km for menn, 2 km og 6 km for kvinner, samt terrengstafett.

Terrengløp er et alternativ som konkurransesport for langdistanseløpere, langrennsløpere, skøyteløpere. Blant mottakere av Egebergs Ærespris er det flere eksempler på langrennsløpere som har prestert på høyt nivå i terrengløp, som Oddvar Brå, Anders Aukland og Kristin Størmer Steira. Andre utøvere fra andre idretter som har vunnet NM-medalje i terrengløp er
orienteringsløperene Håvard Tveite og Jon Tvedt, og langrennsløperne Geir Skari, Kristin Mürer Stemland, Grete Ingeborg Nykkelmo og Didrik Tønseth.

Mosjonsløp 
En rekke mosjonsløp går også som terrengløp, og det er en av øvelsene i militær femkamp og siste øvelse i moderne femkamp. Motbakkeløp, fjelløp og skogsløp er terrengløpsformer. Noen slike løp er

 Birkebeinerløpet
 Svalandsgubben
 Nordmarkstraveren
 Skåla 1848 meter rett opp
 Stoltzekleiven opp
 Ulriken Opp

Nettsider med oversikt over norske terrengløp

Sidespor.no - guider og terminliste til Norges beste konkurranser i terrengløp

Rippel.run - oppdag nye løpeopplevelser

Kondis.no terminlista

Nestelop.no - søk i over 1200 løp

Helsefremmende trening 
I hovedsak skiller løping i terreng seg fra løp på flatt underlag ved at flere muskelgrupper aktiveres for å kontrollere balanse og fremdriften på ulendt underlag. Ensidig trening på asfalt eller kunstdekke kan medføre slitasjeskader i større grad enn terrengløp. I tillegg kan det være generelt skadeforebyggende at stabiliserende muskelgrupper trenes.

Løpstrening i ujevnt terreng utøves som naturlig intervall. Holder utøveren et forholdsvis jevnt tempo vil terrenget avgjøre hvilken intensitet som kreves.

Se også 
 Skogsløp med skyting, en variant av terrengløp kombinert med skyting

Referanser 

 
Friidrettsøvelser
Liechtensteinisches Gymnasium

Liechtensteinische Gymnasium (LG) er et gymnasium i Vaduz i Liechtenstein. Det ble åpnet i 1937 av Maristen-Schulbrüder som privatskolen «Collegium Marianum». Jenter fikk ikke gå der før på slutten av 1960-tallet. Siden 1981 har skolen blitt drevet av staten Liechtenstein. Antallet elever steg fra midten av 1980-tallet og har deretter vært på ca.  740 stk.

Vaduz
Jabalia

Jabalia (جباليا , eller Jabalya) er en by nord på Gazastripen. I 1945 hadde byen 3500 innbyggere. Dette antallet vokste til 82.877 innbyggere i 2006 – da er ikke den inntilliggende flyktningleiren medregnet. Byen ble i 2009 hardt rammet av Israels bombing og invasjon av Gazastripen.

Byen er omgitt av fruktbar jordbruksmark og rike appelsintrelunder. Byens historie går meget langt tilbake, noe utgravningsfunn fra romersk og bysantinsk tid vitner om. Vakre gulvmosaikker er funnet der en bysantinsk kirke hadde ligget. Noen mindre rester av en moske fra 1300-tallet står fremdeles.

Etter Palestinakrigen i 1948 opprettet UNRWA en 1,4 km² stor flyktningleir nord i byen for om lag 35 000 mennesker; Jabalialeiren. Det fra denne flyktningleiren at den første intifadaen utgikk i desember 1987. I 2005 var det registrert 106.691 mennesker i flyktningleiren.

Krigen i 2009
Jabalia var byen som ble hardest rammet av Israels bombing og invasjon av Gazastripen i 2009. Nesten alle hus, fabrikker og oliventrær ble jevnet med jorden under krigshandlingene. I bydelene Qirem og Abed Rabbo var det like etter våpenhvilen flere hundre meter mellom hvert hus som fremdeles sto. Fabrikkene i det østlige Jabalya som produserte elektriske artikler, olivenolje og sement, ble alle lagt i grus. Jordene ble også ødelagt, dels av bomber, men mest av de israelske stridsvognenes larveføtter. Jabalya var blant byene som først ble invadert av israelske styrker i løpet av den 22 dager lange offensiven på Gazastripen.

Referanser

Byer på Gazastripen
Jabalialeiren

Jabalialeiren er en palestinsk flyktningleir på Gazastripen. 

Etter Palestinakrigen i 1948 opprettet UNRWA en 1,4 km² stor flyktningleir nord for den da lille byen Jabalia på Gazastripen. Leiren var beregnet for om lag 35 000 mennesker. Det var fra denne flyktningleiren at den første intifadaen utgikk i desember 1987. I 2006 bodde det rundt 93 000 mennesker i flyktningleiren.

Befolkningen ble hardt rammet i forbindelse med krigen mellom Hamas og Israel i januar 2009. En stor andel av bygningene ble ødelagt eller skadet av israelske bomber. Ved en anledning skal åtte mennesker som ble antatt å være fra samme familie blitt drept av en israelsk stridsvogngranat.

Hamas’ innenriksminister Saeed Seyyam befant seg i et hus i denne leiren da han ble drept i et israelsk flyangrep den 16. januar 2009.

Referanser

Eksterne lenker 

 UNRWA om flyktningleiren

Byer på Gazastripen
Palestinske flyktningleirer på Gazastripen
Joseph Kony

Joseph Kony (født ca. 1961 i Odek eller Atyak i Uganda) er leder for Lord's Resistance Army (LRA, «Herrens motstanderhær»), en geriljagruppe som deltar i et voldelig felttog for å etablere av ham selv ledet teokratisk styre i Uganda, og som fremholder at de er basert på den kristne Bibelen og De ti bud. Han hevder seg selv å være et åndemedium.

LRA, som har fått et skrekkinnjagende rykte for sin brutalitet mot folket i Nord-Uganda, har kidnappet rundt 30 000 barn (som barnesoldater og sexslaver) siden opprørene startet i 1999.

Hoveddelen av gruppen hans er barn, men antallet barn som har slåss for ham varierer. Når de bortfører barn, har Kony og hans hær ofte drept barnas nærmeste familie og naboer. Dermed har barna gjerne ikke noen andre valg enn å slutte seg til Kony. I 1992 omdøpte Kony gruppen sin til United Democratic Christian Army. Den 6. oktober 2008 kunngjorde Den internasjonale straffedomstolen (ICC) en arrestordre hvis hadde blitt utstedt på fem medlemmer av Herrens motstandshær -for forbrytelser mot menneskeheten. Dette etter at en lukket tiltale hadde funnet sted. Tiltaler mot Kony omfatter forbrytelser mot menneskeheten, drap, slaveri og voldtekt, plyndring og tvang av barn inn i opprørernes rekker.

I november 2022 ønsker ICC-aktor å straffeforfølge Joseph Kony..

Kony 2012 
Kony 2012 er en kampanje som har sitt utspring i USA. Invisible Children Inc. har lagt ut en kortfilm (Kony 2012) der det settes fokus på Konys handlinger de siste 26 årene. Målet med videoen er å gjøre verden oppmerksom på hva som foregår i Uganda. Formålet er at budskapet skal spre seg globalt gjennom sosiale og tradisjonelle medier. Kony mottok en bølge av oppmerksomhet i mars 2012 da en tretti minutter lang dokumentar på YouTube med tittelen Kony 2012, produsert av filmskaper Jason Russell, ble publisert. Hensikten med denne filmen var å trekke oppmerksomheten mot Kony i et forsøk på å øke omverdenens engasjement for situasjonen i Uganda.

Referanser 

Opprørsledere
Ugandere
Personer ettersøkt for krigsforbrytelser
Forbrytelser mot menneskeheten
Rafahleiren

Rafahleiren (مخيم رفح or معسكر رفح) er en palestinsk flyktningleir på Gazastripen. Den ligger rett ved grenselinjen mellom Gaza og Egypt. Den ble opprettet i 1949 og utgjør i praksis en nordlig bydel av byen Rafah. Den var en gang Gazas folkerikeste flyktningleir, men omfordelinger ha endret dette, særlig ved at folk er flyttet til den tett inntil liggende leiren Tall as-Sultan, som egentlig for det meste skulle absorbere flyktninger omplassert fra Canadaleiren. 

Ifølge UNRWA hadde leiren en befolkning på 95 187 innbyggere i 2005,; dette rimer ikke med det palestinske statistiske sentralbyrås tall på ca. 58 000 til samme tid. Leiren har 31 skoler (20 barneskoler, 11 ungdoms- og videregående skoler) drevet av UNRWA.

Referanser

Etableringer i 1949
Palestinske flyktningleirer på Gazastripen
Byer på Gazastripen
Karabiner

En karabiner, også kalt karabin, karabinkrok og karabinhake, er en metallring (i stål eller aluminium) av ulik utforming, med en fjærbelastet åpningsarm. Fjærlåsmekanismen gjør at ringen kan åpnes og lukkes raskt. En skrukarabiner er en karabiner med en skrumuffe for låsing av åpningen. Navnet «karabiner» kommer av tysk Karabinerhaken, som betyr «krok for en karabin» (et lett gevær med kort løp).

Karabinere brukes i aktiviteter som innebærer bruk av tau, både innen sport, som klatring og seiling, og til sikringsarbeid innen industri eller anleggsvirksomhet.

Kilder

Eksterne lenker
 

Klatring
Festemidler
Ashk Dahlén

Ashk Peter Dahlén (født 3. juni 1972 i Tafresh, Iran) er en svensk dosent i iranske språk ved Uppsala universitet og oversetter av klassisk persisk litteratur.

Ashk Dahlén disputerte i 2002 ved Uppsala universitet på en avhandling om diskusjonen vedrørende islamsk lov og kunnskapsteori i dagens Iran. Avhandlingen ble publisert i 2003 med tittelen "Islamic Law, Epistemology and Modernity: Legal Philosophy in Contemporary Iran" (Routledge, New York) og ble i 2004 tildelt Beskow-priset fra Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien. Han ble 2014 utnevnt til dosent i iranske språk ved Uppsala universitet.

Ashk Dahlén er kjent for en rekke oversattninger av persisk litteratur, deriblant Rumi, Araqi, Hafiz og Nizami Aruzi. Han mottok i 2002 Global Village Award fra instituttet Abrahams barn i Stockholm for sin oversettelse av Rumis Sivfløytens sang. Ashk Dahlén er Founding President i Skandinavisk selskap for iranistikk.
 
Ashk Dahlén var førsteamanuensis i persisk ved Universitetet i Oslo mellom 2009 og 2012.

Bibliografi (svensk i utvalg) 
Oversettelser

 Rumi, Vassflöjtens sång, Lund: Ellerströms, 2001 (2. utgave 2009).
 Fakhr al-din Araqi, Gnistornas bok, forord av Bo Utas, Umeå: Rosengårdens, 2005.
 Shams al-din Hafiz, Dikter, Umeå: Rosengårdens, 2007 (2. utgave 2010).
 Nizami Aruzi, Fyra skrifter, Stockholm: Atlantis, 2010.

Bøker
 Ashk Dahlén & Simon Sorgenfrei (red.), Kärleken begär att detta tal skall fram: Jalal ud-din Rumis liv, lära och lyrik, Stockholm: Molin & Sorgenfrei, 2008.
 Modern persisk grammatik, Stockholm: Ferdosi, 2010 (2. utgave 2014, 3. utgave 2017).
 Persiska för nybörjare, Stockholm: Ferdosi, 2012 (2. utgave 2016).
 Ashk Dahlén & Carina Jahani (red.), Iran: 4 000 år av historia, konst, religion, litteratur och språk, Uppsala: Uppsala universitet, 2014.
 Ashk Dahlén (red.), Antikens Persien, Umeå: H:ström, 2016.
 Ashk Dahlén (red.), Achaemenid Anatolia: Persian Presence and Impact in the Western Satrapies 546–330 BC, Uppsala: Acta Universitatis Upsaliensis, 2020.

Se også 
 Iranistikk

Referanser

Eksterne lenker 
 Ashk Dahléns hjemmeside
 "Persepolis skatter i rättslig tvist" Artikkel av Ashk Dahlén
 "Krigarkung föregrep mänskliga rättigheter" Artikkel av Ashk Dahlén
 "The Persian Empire" Intervju med Ashk Dahlén (engelsk)
 

Svenske forskere
Svenske lingvister
Svenske oversettere
Iranister
Iranistikk
Per Nørgaard Sørensen

Per Nørgaard Sørensen (født 2. mars 1960 i Taars i Danmark), kjent under pseudonymet Nordigarden, er en dansk/norsk humorist og forfatter av limericker.

Nordigarden var limerick-leverandør for sportskommentatoren Jon Herwig Carlsen under sportssendinger på NRK. Samarbeidet begynte så smått i forbindelse med Vinter-OL 1994 på Lillehammer. 

Nordigarden har sammen med Carlsen gitt ut boken Poeski for sportsidioter i 2003 (Epoke forlag). Han er også fast spaltist på nettsiden nordigarden.com og redaktør for bladet Den femte linje, som er medlemsblad for Limerickens venner i Norge. Nordigarden ga i mai 2009 ut boken Sikke noget sludder med 200 danske limericker (Nordigarden forlag). Nordigardens bok nr. 3 heter Tow på Tåppi å To’es. I gu'e slat To'esda's digt - å let te' , og ble gitt ut på Nordigarden forlag i april 2019. Boken er en samling av limericker på den danske dialekten vendelbomål. Mange av limerickene er tidligere offentliggjort på YouTube som To'esda's digt.

Sørensen er sivilingeniør av utdannelse og jobber til daglig som senioringeniør i firmaet Concrete Structures på Lysaker.

Bibliografi 
Nordigarden er bidragsyter i følgende utgivelser:
En lettlivet lauskar fra Løken og 250 andre limericker (Limericker, Frifant Forlag, 2000)
Gøy å strikke med tykke pinner (modell, Cappelen forlag, 2005)
Endringsglede (Limericker, Humorologisk forlag, 2008)
Bjæsken (limericker, Bjæsken I/S, 2009, 2010, 2011)
Donald Duck & Co (Norduckgardens limerickskole, uke 8 2011)
Tow på tåppi å Toes - i gu'e slat limericker - å let te' (Nordigarden forlag 2019)
Skipodden (limericker i ukentlig podcast vintersesongen, 2020/2021)

Referanser

Eksterne lenker 
 Nordigardens hjemmeside

Nordigarden
Danske komikere
Norske komikere
Danske forfattere
Norske forfattere
Fødsler i 1960
Personer fra Hjørring kommune
Haugsdalen Skisenter

Haugsdalen Skisenter er et norsk skisenter som ligger i Skaugdalen i Indre Fosen kommune utenfor Trondheim

Historie 
Anleggsarbeidet ved Haugsdalen Skisenter AS ble påbegynt i 1985, og det var naturlig at deler av ryddearbeidet i traseene ble utført ved dugnadstimer. Sommeren 1986 gikk med til bringing av materialer, blant annet forskalingsmaterialer til heismastsokkelene. Jernbinding av forskaling hørte også med. For at soklene skulle få godt feste mot fjellgrunnen ble det boret dype hull i fjellet og satt ned jernstenger (24mm), som igjen ble bundet sammen med skruene som holder heismastene og armeringen inne i selve sokkelen. Mørtel ble tildels flyet opp med helikopter. Heismastene ble fløyet opp av et firma fra Møre, prisen for leie av helikopteret, var kr.  pr. time. Spleisingen av (den 24 mm tykke) heisvarieren ble 12 meter lang i henhold til datidens forskrifter.

Heisen er kjøpt og importert fra Sveits, og ble montert med fagfolk tilknyttet et svensk firma. Heisen stod ferdig for ta imot besøkende november/desember 1986, og det ble endelig nok snø mot slutten av januar 1987. Kundene som kom til skisentret godtok å stå i heiskø i opptil 25 minutter, for deretter ta heisen opp på 6 minutter. Tiden ned varierte fra 3 minutter til opptil 30 min. (Ved 30 minutter nedfart var det tid til bære skiene ned til utgangspunktet).

Beliggenhet 
Skisenteret ligger i Indre Fosen kommune fem mil fra Rørvik ferjeleie, og 45 kilometer fra Ørland.

Eksterne lenker 
 Haugsdalen Skisenters nettsted

Byggverk i Indre Fosen
Langrenn i Norge
Alpinanlegg i Norge
Sport i Indre Fosen