alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Silinae

se artikkeltekst

Silinae er en delgruppe (underfamilie) av biller blant bløtvingene.

Utseende 
Biller med bløte, eller lite kitiniserte dekkvinger. De har velutviklede flygevinger under de bløte dekkvingene. Hodet er ganske stort, fremstrakt, med små, runde, utstående fasettøyne. Antennene er 11-leddete, ganske lange og trådformede. De har et «rynkete» brystskjold.

Systematisk inndeling 
Denne slektoversikten er hentet fra Wikispecies, samt slekten Crudosilis (forholdsvis nylig beskrevet).

 orden biller (Coleoptera)
 underorden Polyphaga
 overfamilie Cantharoidea
 familien bløtvinger (Cantharidae)
 underfamilie Silinae Mulsant, 1862– ikke i Norge, men én art i Norden
 stammen Silini Mulsant, 1862
 slekten Asiosilis Wittmer, 1977
 slekten Autosilis Kazantsev, 2011
 slekten Cordylocera Guérin-Méneville, 1830
 slekten Crudosilis Kazantsev, 1994 – én art i Sverige, ofte plassert i Silis
 slekten Discodon Gorham, 1881
 slekten Ditemnus LeConte, 1861
 slekten Grandesilis Pic, 1955
 slekten Indopolemius Wittmer, 1969
 slekten Laemoglyptus Fairmaire, 1886
 slekten Lycopolemius Pic, 1921
 slekten Macrosilis Pic, 1911
 slekten Mimopolemius Pic, 1921
 slekten Pachymesiosilis Pic, 1911
 slekten Paradiscodon Wittmer, 1954
 slekten Peltariosilis Wittmer, 1952
 slekten Podosilis Wittmer, 1978
 slekten Polemiosilis Pic, 1921
 slekten Polemius LeConte, 1851
 slekten Silis Charpentier, 1825 – én art i Mellom-Europa
 stammen Tytthonyxini Arnett, 1952 (usikker plassering)
 slekten Tytthonyx LeConte, 1851
 usikker plassering
 slekten Malthinocantharis Pic, 1914

Referanser

Litteratur 
 Hansen, Victor.; Larsson, Sv. G. 1973 (2. utgave). Biller X. Blødvinger, klannere m. m.: (Malacodermata, Fossipedes, Marcrodactylia og Brachymera) Danmarks Fauna 44. 344 sider. ISBN 8712166936

Eksterne lenker 
 
 Silinae - Fauna Europaea - engelskspråklig
 Elateriformia (Coleoptera) – Delta key 
 Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.

Bløtvinger
Brumleby

Brumleby (tidligere Lægeforeningens boliger) er en boligbebyggelse på Østerbro, København i Danmark.

Som en konsekvens av koleraepidemien i København i 1853 ble Brumleby bygget på Østerfælled. Byggingen startet i 1853 og pengene til prosjektet hadde Lægeforeningen samlet inn på privat basis. Lægeforeningen ønsket å skape sunne og billige boliger for arbeiderklassen og ga oppgaven til arkitekten Michael Gottlieb Bindesbøll.

Byggefasen strakte seg fra 1853–1857 og i den første etappen ble det bygget 240 meget små ett-og toroms leiligheter, hvor det i begynnelsen bodde ca. 900 mennesker. På grunn av krigen i 1864 gikk det en årrekke før resten av bebyggelsen ble fullført. Dette skjedde i 1866–1872 og denne gang med Vilhelm Klein som arkitekt. Da byggingen var ferdig, var det ca. 550 leiligheter i Brumleby som huset ca. 2500 mennesker. Selve lelighetene var ikke større enn dem i leiekasernene, men det var lys og luft mellom husene, i motsetning til de øvrige husene ved brokvarterenes plass. Dessuten var det åpne fellesarealer samt vaskehus, badeanstalt, bruksforening, bibliotek, forsamlingshus, ismeieri, slaktehus, verksteder og brannstasjon i Brumleby. De fleste av disse funksjonene er i dag nedlagt eller omdannet; f.eks. fungerer bruksforeningen som museum, badeanstalten er blandet bolig og butikk mens ismeieriet og forsamlingshuset «Kostalden» leies ut til møter og fester.

Bygningskomplekset har italienske landarbeiderboliger som inspirasjonskilde og er bygget som rekkehus i to etasjer. De gule og hvite husblokkene er 50 meter lange med syv inngangsdører som hver fører inn til 1 eller flere leiligheter. Langt de fleste leilighetene er i én etasje og kun et mindre antall i 2 etasjer. Til leilighetene i første etasje hører det småhaver mens arealene mellom blokkene er delt mellom privathaver og fellesareal.

Brumleby inngår flere steder i litteraturen f.eks. hos Martin Andersen Nexø. En historisk beskrivelse av bebyggelsen finnes i «Brumlebys historiebog» av Hans Helge Madsen, forfatter og kunsthistoriker (1936–2008).

Navnet Brumleby kommer av at bebyggelsen var plassert ute på et jorde hvor kyrne gikk og «brumlede» (brummet) (betegnelse for kyrs småsnakkende brummelyder).

Fra 1990–96 ble Brumleby renovert i samarbeid med beboerne og i 1997 ble Brumleby sammen med Øksnehallen og Ny Carlsberg Glyptotek tildelt Europa Nostras pris for bevaring og renovering. 

I 2002 ble Brumleby solgt av «Københavns Kommunes byfornyelses- og saneringsselskab» og omdannet til «Brumleby Almene Andelsboligforening», administrert av KAB. 

Brumleby er fredet og fredningen omfatter 37 bygninger samt omgivelser.

Kulturkanonen 
Brumleby er tatt opp i Danmarks kulturkanon under arkitektur.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Lægeforeningen om Brumleby

Fredete byggverk i København
Den danske kulturkanonen
Østerbro
Liste over togulykker

Liste over togulykker – listen er ufullstendig.

Norge 

Se også Jernbane i Norge: Alvorlige jernbaneulykker i Norge

Europa

Asia

Afrika

Amerika 
Se en mer fullstendig liste under Liste over togulykker i Amerika.

Referanser

 
Togulykker

bg:Железопътна катастрофа
da:Jernbaneulykker
en:List of rail accidents (2000–2009)
fr:Accident ferroviaire
is:Lestarslys
he:תאונת רכבת
la:Calamitas ferriviaria
nl:Spoorwegongeval
ja:鉄道事故
MF «Svanøy»

MF «Svanøy» er ei ferje som er bygd i 1992 og er eid av Fjord1 Fylkesbaatane. Det er et søsterskip til «Vikingen», «Hardingen» og MF «Møysalen».

Tidslinje
1992-1994: Fjærland–Balestrand–Hella
1995-2000: Mannheller–Fodnes og Kaupanger–Gudvangen
2000-2010: Lavik–Oppedal
2010: Reserveferje

Teknisk informasjon
Byggeår: 1992
Bygget av: Johan Drage, Rognan (byggenummer 393)
Brutto RT: 2631
Netto RT: 844
Personbilkapasitet: 104
Lengde: 84,00 meter
Bredde: 15,00 meter
Motor: 8cyl. 4T DM (Wärtsilä-Wichmann, Rubbestadneset), 3260 bHK

Historie
1992:	Juni: Levert som «Svanøy» for Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane, Florø
1997:	Aug.: Rederiet omdøpt Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane AS, Florø
2005:	Mars: Rederiet omdøpt Fjord 1 Fylkesbaatane, Florø
2015: 	Fremdeles i rederiets flåte
2021: 	Solgt

Kilder
 
 
 
 www.fjord1.no: fartyoversikt -ferjer

Eksterne lenker 
 
 

Norske ferger
Fjord1-ferger
FSF-skip
Skip fra 1992
Skip bygget i Norge
Artikler i sjøfart-prosjektet
MF «Lote» (2006)

MF «Lote» er en bilferge som ble bygget i 2006 og er eid av Fjord1. Fra 2006 til 2008 gikk den i sambandet Mannheller-Fodnes og fra 2008 til 2015 på Anda-Lote. Siden 2015 har fergen trafikkert ferjesambandet Molde–Vestnes. Den har også trafikkert europavei 39-sambandene Festøya–Solavågen og Halsa-Kanestraum. 1. desember 2022 settes den inn på Bognes–Skarberget på europavei 6 i Nordland.

Historie
2006:	28.04.: Levert som «Lote» for Fjord 1 Fylkesbaatane AS, Florø/Måløy
2022:	Fremdeles i rederiets flåte.

Kilder

Eksterne lenker 
 
 

Norske ferger
Fjord1-ferger
Sjøfart i Vestland
Transport i Gloppen
2006 i Norge
Skip fra 2006
Skip bygget i Litauen
Artikler i sjøfart-prosjektet
Särna gammelkyrka

Särna gammelkyrka (Særna stavkirke)  er en tidligere kirke i Särna i Älvdalens kommun som nå benyttes til kirkemuseum og bare er i bruk som sognekirke om sommeren. Kirken ligger sentralt i Särna, men i tårnet, som er sponkledd, henger det nå bare en helt liten klokke.

Det var en lang prosess å få bygget kirken, da man ikke så seg råd til det. Området var i 1644 blitt fristilt fra Norge da Älvdalskapellanen Daniel Buskovius, som hadde fått i oppdrag av dronning Kristina å legge området under Sveriges krone, gjorde det ved å holde gudstjeneste og dåp i Särna. Tidligere hadde bygden hørt til Elverum prestegjeld. På den tiden bodde det hundre personer i hele dette veldige skogsområdet.

Sognet hadde fått kyrkoherde i 1651, men først da Karl XI i 1684 innvilget sognet tre års skattefrihet, kom arbeidet i gang 9. juni. Tømmermenn fra Mora og Våmhus fullførte veggene på tre dager, så tok lokale folk over, og 27. juni 1684 kunne kirken innvies. Etter innvielsen gikk det tregere med byggingen, først i 1697 var kirken fullt ut ferdig.

I 1766 ble kirken utvidet med nytt sakristi og nytt kor. I 1843 ble kirken hvitmalt innvendig og veggmaleriene fra 1771 ble overmalt. Da fikk den også de godt bevarte apostelmaleriene på galleribrystningen. I 1856 ble taket herjet av brann. Selv om det ble gjort nødvendige reparasjoner, begynte man å alvor å diskutere ny kirke. Den nye Särna kirke stod ferdig i 1879. Derfor valgte man å auksjonere bort inventaret i kirken i 1881, men kirken fant ingen kjøper, men sto til forfall i mange år.

Først i 1953 ble den vedtatt restaurert, et arbeid som ble påbegynt 29. juni samme år. 12. september 1953 besøkte Gustav VI Adolf den gamle kirken og sa seg fornøyd med det som var gjort. Nå brukes den til gudstjenester hver søndag om sommeren. I år 2000 kom et helgenbilde av Martin av Tours fra middelalderen, som i 1880 havnet på Historiska museet, tilbake til kirken. Kirken har også en noe ødelagt skulptur av Olav den hellige.

Eksterne lenker 
 
 Särna gammelkyrka - informasjon og bilde
 En mer utførlig historie og interiørbilder

Svenska kyrkans kirkebygninger i Sverige
1680-årene i Sverige
Religiøse byggverk fra 1684
Älvdalen kommune
G.M. Anderson

Gilbert M. «Broncho Billy» Anderson (født Max Aaronson 21. mars 1880 i Little Rock i Arkansas, død 20. januar 1971 i Los Angeles i California) var en amerikansk skuespiller, manusforfatter, filmregissør og filmprodusent av jødisk herkomst, som er mest kjent for å være den første cowboystjernen innen Westernfilmer.

Liv og virke

Bakgrunn
Han var sjette barn av Henry og Esther (Ash) Aronson, begge fra New York. Familien var jødisk, farens foreldre var emigrert til USA fra Preussen og moren fra Russland. Familien flyttet til Pine Bluff da hanm var tre år gammel. Han bodde der til han var åtte, og så flyttet familien til St. Louis.

Karriere
Da han var 18 flyttet han til New York City og opptrådte i vaudeville og på teater, og virket samtidig som modell og avisselger I 1903 møtte han Edwin S. Porter, som gav han jobber som skuespiller og skriptmedarbeider.

Anderson debuterte som filmskuespiller i filmene The Messenger Boy's Mistake og The Great Train Robbery i 1903. I 1907 grunnla han sammen med George Kirke Spoor deres eget filmstudio som de kalte Essanay Studios som ble ett av de dominerende filmselskapene på begynnelsen av 1900-tallet. Anderson spilte inn over 300 kortfilmer for dette studioet og han fikk en enorm popularitet. 

I 1916 var Anderson lei skuespilleryrket og han solgte sitt eierskap i Essanay Studios og pensjonerte seg fra skuespillyrket. Han returnerte til New York og kjøpte Longacre Theatre og produserte skuespill for dem men uten noen varig suksess. Han gjorde et kort comeback som produsent med en rekke kortfilmer i 1918 og 1919. Men flere konflikter med i studioet førte til at han trakk seg tilbake igjen som skuespiller og produsent etter 1920. 

Anderson ble æret i 1998 med bildet av ham på et amerikansk frimerke. I 2002 ble han innsatt i Western Performers Hall of Fame ved National Cowboy & Western Heritage Museum i Oklahoma. Anderson ble også tildelt en stjerne på Hollywood Walk of Fame ved 1651 Vine Street i Hollywood.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Filmregissører fra USA
Skuespillere fra USA
Filmprodusenter fra USA
Manusforfattere fra USA
Personer fra St. Louis
Personer fra Jefferson County i Arkansas
Personer fra Little Rock
Adam Baldwin

Adam Baldwin (født 27. februar 1962 i Winnetka i Illinois) er en amerikansk skuespiller. Han er mest kjent for sin rolle som Animal Mother i Stanley Kubricks film Full Metal Jacket som kom ut i 1987. Han har også etablert en kultstatus som Jayne Cobb i serien Firefly og med filmen Serenity fra 2005. Han spilte også NSA-agent John Casey i NBC sin TV-serie Chuck, som gikk fra 2007 - 2012.

Adam Baldwin debuterte som skuespiller i filmene My Bodyguard og Ordinary People i 1980. Han har siden den gang spilt i over 30 filmer og opptrådt i 26 TV-serier.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Skuespillere fra USA
Personer fra Winnetka i Illinois
Fødsler i 1962
Belgias herrelandslag i ishockey

Belgias herrelandslag i ishockey representerer Belgia i ishockey for herrer.  

Den første kampen ble spilt den 10. januar 1910, i EM i 1910 i Montreux, der man vant 2-0 mot Sveits.

Tidligere tilhørte Belgia europaeliten, og vant blant annet EM i 1913, men etter 2. verdenskrig har Belgia holdt seg i de lavere divisjoneneholde.

Meritter 
EM-gull: 1 (1913)
EM-sølv: 1 (1927)
EM-bronse: 2 (1910 og1911)

Se også 
 National league

Referanser 

Landslag i ishockey
Ishockey i Belgia
Belgiske landslag
Vitenskapsåret 1889

Vitenskapsåret 1889 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1889.

Hendelser
6. mai – Exposition Universelle 1889 åpner i Paris til 100-årsminne for den franske revolusjon. Hovedattraksjonen er Eiffeltårnet.
Japanen Shibasaburo Kitasato isolerer stivkrampebakterien.

Prisvinnere
Bigsbymedaljen: Jethro Justinian Harris Teall, britisk geolog.
Copleymedaljen: George Salmon, irsk matematiker og prest.
Davymedaljen: William Henry Perkin, britisk kjemiker.
Lyellmedaljen: William Boyd Dawkins, britisk geolog, paleontolog og arkeolog.
Murchisonmedaljen: James Geikie, britisk geolog.
Wollastonmedaljen: Thomas George Bonney, britisk geolog.

Fødsler

|-
|Oktober || 30. || Edgar Adrian || britisk || elektrofysiolog som ble tildeltNobelprisen i fysiologi eller medisin i 1932 ||align=center|87 ||align=center|1977 || 
|}
 17. januar – Ralph H. Fowler, britisk fysiker og astronom (død 1944).
 21. april – Paul Karrer, sveitsisk organisk kjemiker, nobelprisvinner 1937 (død 1971).
 18. mai – Thomas Midgley, amerikansk kjemiker og oppfinner (død 1944)
 4. juni – Beno Gutenberg, tysk seismolog (død 1960).
 18. juli – Axel Boëthius, svensk arkeolog (død 1969).
 1. august – Walter Gerlach, tysk fysiker (død 1979).
 7. august – Léon Brillouin, fransk fysiker (død 1969).
 20. november – Edwin Hubble, amerikansk astronom (død 1953).
 21. desember – Sewall Wright, amerikansk genetiker (død 1988).

Dødsfall
 8. mars – John Ericsson, svenskamerikansk ingeniør og oppfinner (født 1803)
 16. mars – Ernst Wilhelm Leberecht Tempel, tysk astronom (født 1821)
 20. juli – Miles Joseph Berkeley, britisk botaniker (født 1803)
 29. juli – Charles Spence Bate, britisk zoolog og tannlege (født 1819)
 11. oktober – James Joule, britisk fysiker og brygger (født 1818)

Referanser
Plan B

For gratismagasinet, se PlanB.

Plan B er en puertorikansk reggaetonduo. Den utgjøres av Chencho (Orlando Javier Valle Vega) og Maldy (Edwin Vázquez Vega). De ga ut sitt første album i 2002.

Duoen er kjent for låter som «Si no le contesto» og «Es un secreto».

Diskografi

Studioalbum
2002 – El Mundo Del Plan B: Los que La Montan
2010 – House of Pleasure

Eksterne lenker   
 
 

Puertoricansk kultur
Reggaetonartister
Vitenskapsåret 1887

Vitenskapsåret 1887 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1887.

Hendelser
 3. mars – Den døvstumme og blinde Helen Keller møter sin lærer Anne Sullivan.
 4. mars – Gottlieb Daimler fremviser den første automobilen.
 8. mars – Everett Horton i Connecticut patenterer et teleskopisk fiskestang av stålrør.
 13. mars – Chester Greenwood patenterer øremuffer.
 8. juni – Herman Hollerith får patent på en regnemaskin med hullkort.
 26. juli – L. L. Zamenhof publiserer "Lingvo Internacia de Doktoro Esperanto".
 august – Anna Connelly patenterer branntrappen.
 august – Ved Marine Hospital, Staten Island, NY grunnlegges et hygienisk laboratorium, det nåværende National Institutes of Health i USA.
 8. november – Tyskamerikaneren Emile Berliner får patent på den første grammofonen.
 Vulkanutbruddet i Mauna Loa på Hawaii, som har pågått siden 1843, avtar.
 Heinrich Hertz oppdager elektromagnetismen.
 Michelson-Morleys eksperiment viser at lyshastigheten er uavhengig av forflytting.
 Adolf Fick oppfinner kontaktlinsen.
 Comptometern patenteres av Dorr Eugene Felt.
 En britisk forening for sykesøstrer grunnlegges.
 Von Oppolzer publiserer en katalog over forutsette solformørkelser.
 Guleelven i Kina svømmer over og 900 000 dør.
 Thomas Stevens blir den første til å sykle rundt jorden.

Prisvinnere
 Bigsbymedaljen: Charles Lapworth, engelsk paleontolog.
 Copleymedaljen: Joseph Dalton Hooker, britisk botaniker og forskningsreisende.
 Davymedaljen: John A R Newlands, britisk kjemiker.
 De Morgan-medaljen: James Joseph Sylvester, britisk matematiker.
 Wollastonmedaljen: John Whitaker Hulke, britisk kirurg og geolog.

Fødsler
 22. juni – Julian Huxley, britisk biolog og forfatte (død 1975).
 18. august – Erwin Schrödinger, østerriksk fysiker (død 1961).

Dødsfall
 22. januar – Joseph Whitworth, engelsk maskiningeniør (født 1803).
 16. august – Julius von Haast, tysk geolog og paleontolog (født 1822).
 19. august – Spencer Fullerton Baird, amerikansk ornitolog og iktyolog (født 1823).
 19. august – Alvan Clark, amerikansk astronom og teleskopprodusent (født 1804).
 17. oktober – Gustav Kirchhoff, tysk fysiker (født 1824).
 Honoré Jacquinot, fransk kirurg og zoolog (født 1815)
Vitenskapsåret 1886

Vitenskapsåret 1886 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1886.

Hendelser
Gottlieb Daimler og Carl Benz konstruerer de første praktisk anvendbare bilene.
Hall-Héroult-prosessen blir oppfunnet og muliggjør masseproduksjon av aluminium.
Henri Moissan isolerer fluor. Moissan mottok i 1906 nobelprisen for sitt arbeid med fluor.
Svenska Uppfinnareföreningen grunnlegges.

Prisvinnere
 Clarkemedaljen: Laurent-Guillaume de Koninck, belgisk paleontolog og kjemiker.
 Copleymedaljen: Franz Neumann, tysk mineralog, fysiker og matematiker.
 Davymedaljen: Jean Charles Galissard de Marignac, sveitsisk kjemiker.
 Rumfordmedaljen: Samuel P. Langley, amerikansk fysiker, astronom og oppfinner. Flypioner.
 Wollastonmedaljen: Alfred Des Cloizeaux, fransk mineralog.

Fødsler

|-
|Januar ||3. || Grigorij Neujmin || russisk/sovjetisk || astronom ||align=center|60 ||align=center|1946 || 

|Juli ||23. || Walter Schottky || tysk || fysiker ||align=center|89 ||align=center|1976 || 
|-
|rowspan=2|September || 13. || Robert Robinson || britisk || kjemiker, nobelprisvinner ||align=center|88 ||align=center|1975 || 
|-
|26. || Archibald V. Hill || britisk || fysiker, nobelprisvinner ||align=center|90 ||align=center|1977 || 

|Desember ||9. || Clarence Birdseye || amerikansk || oppfinner, anses å være grunnleggeren avden moderne fabrikasjonen av frossenmat i USA ||align=center|69 ||align=center|1956 || 
|}

Dødsfall

|-
|Juli ||1. || Otto Wilhelm Hermann von Abich || tysk || mineralog og geolog ||align=center|79 ||align=center|1806 || 
|}

Referanser
Vitenskapsåret 1881

Vitenskapsåret 1881 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1881.

Hendelser
 Louis Pasteur oppdager en vaksine mot miltbrann.

Prisvinnere

 Bigsbymedaljen: Charles Barrois, fransk geolog.
 Copleymedaljen: Karl Adolph Wurtz, fransk kjemiker.
 Davymedaljen: Adolf von Baeyer, tysk kjemiker, nobelprisvinner.
 Lalande-prisen: Lewis A. Swift, astronom fra USA
 Lyellmedaljen: John William Dawson, canadisk geolog og paleontolog.
 Murchisonmedaljen: Archibald Geikie, britisk geolog.
 Polhemsprisen: Elis Bedoire, svensk ingeniør og oppfinner.
 Wollastonmedaljen for geologi: Peter Martin Duncan, britisk paleontolog.

Fødsler
6. august – Alexander Fleming, britisk bakteriolog (død 1955)
13. september – Carl Bugge, norsk geolog (død 1968)

Dødsfall
11. mai – John Blackwall, britisk naturforsker og entomolog (født 1790)
26. mai – Jokob Bernays, filolog (født 1824)
3. februar – John Gould, britisk ornitolog (født 1804)
23. juni – Matthias Schleiden, tysk botaniker (født 1804)
21. oktober – Eduard Heine, tysk matematiker (født 1821)
31. oktober – George W. DeLong, amerikansk sjøoffiser og polarforsker (født 1844)

Referanser
Vitenskapsåret 1883

Vitenskapsåret 1883 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1883.

Hendelser
 26. august – Vulkanutbruddet på Krakatau kulminerte med  døde i   på Sumatra og Java. Det siste utbruddet kl 10.02 den 27. august ødela store deler av øyen og kunne høres på en avstand av opp til 
 Svenska Kjemikersamfundet grunnlegges.
 Gauseldronningens grav ble oppdaget.

Prisvinnere
 Clarkemedaljen: Ferdinand von Mueller, tysk-australsk botaniker og geograf.
 Copleymedaljen: Lord Kelvin, skotsk matematisk fysiker og ingeniør.
Davymedaljen:
Marcellin Berthelot, fransk kjemiker.
Julius Thomsen, dansk kjemiker.
Lyellmedaljen: William Benjamin Carpenter, britisk fysiolog.
 Murchisonmedaljen: Heinrich Göppert, tysk botaniker og paleontolog.
Polhemsprisen:
Ernst Danielsson, svensk ingeniør.
Gustaf Richert, svensk vannkraftsingeniør.
 Wollastonmedaljen: William Thomas Blanford, britisk geolog og naturforsker.

Fødsler

|-
|Mai || 13. || Georgios Papanikolaou ||  || oppfinner av celleprøver (Pap-testen) ||align=center| 78 ||align=center| 1962 || 
|}
 24. juni – Victor Francis Hess, amerikansk fysiker, nobelprisvinner 1936 (død 1964)
 8. oktober – Otto Heinrich Warburg, tysk fysiolog, nobelprisvinner 1931 (død 1970)
 12. desember – Sergej Beljavskij, russisk/sovjetisk astronom (død 1953)

Dødsfall
 18. april – Édouard Roche, fransk astronom (født 1820)
 20. april – Wilhelm Peters, tysk zoolog og forskningsreisende (født 1815)
 26. juni – Edward Sabine, irsk fysiker, astronom og forskningsreisende (født 1788)
 8. desember – François Lenormant, fransk assyriolog og numismatiker (født 1837)

Referanser
Vitenskapsåret 1885

Vitenskapsåret 1885 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1885.

Hendelser
 6. juli –  Louis Pasteur tester med suksess sin vaksine mot rabies på Joseph Meister, en gutt bitt av en smittet hund.
 20. august – Ernst Hartwig oppdager S Andromedae, en supernova i Andromedagalaksen, den første supernovaen som oppdages utenfor Melkeveien.
Gottlieb Daimler konstruerer den første motorsykkelen.
John Boyd Dunlop oppfinner det luftfylte gummidekket.

Prisvinner
 Bigsbymedaljen: Alphonse Renard, belgisk geolog og mineralog.
 Copleymedaljen: Friedrich August Kekulé von Stradonitz, tysk organisk kjemiker.
 Davymedaljen: Jean Servais Stas, belgisk kjemiker.
 Lyellmedaljen: Harry Govier Seeley, britisk paleontolog.
 Murchisonmedaljen: Ferdinand von Roemer, tysk paleontolog og geolog.
 Wollastonmedaljen for geologi: George Busk, britisk marinekirurg, zoolog og paleontolog.

Fødsler
 1. august – George de Hevesy (ungarsk György Hevesy), ungarsk kjemiker, nobelprisvinner 1943 (død 1966).
 7. oktober – Niels Bohr, dansk fysiker, nobelprisvinner 1922 (død 1962).
 23. oktober – Jan Czochralski, polsk kjemiker, oppdager av Czochralski-prosessen for fremstilling av krystaller (død 1953).
 9. november – Hermann Weyl, tysk matematiker (død 1955).

Dødsfall
 12. juni – Fleeming Jenkin, britisk ingeniør, konstruktør av kabinbanen (født 1833)
 29. juli – Henri Milne-Edwards, fransk zoolog (født 1800)