Sylinderlås

Sylinderlås, noen ganger kalt boltmekanisme (engelsk bolt action), er et ladesystem for repetergevær hvor man lader om ved trekke et mer eller mindre sylindrisk sluttstykke (engelsk bolt) tilbake for kaste ut en brukt patron, og fram igjen for plukke med seg en ny patron fra magasinet og føre den inn i kammeret, klar til avfyring. Sylinderlåsmekanismer er den aller vanligste formen for mekanisme i gevær med manuell repetermekanisme. Mekanismen ble utviklet for militære våpen i 1870-åra, men brukes i dag for det meste i sivile våpen til skytekonkurranser og jakt.

Mekanisme
Nesten alle sylinderlåsmekanismer lades ved å manipulere en hendel kalt hevarm eller ladearm festet til et sluttstykke. Sluttstykket er mer eller mindre sylindrisk og kan føres fram og tilbake i en glidekasse. Når sluttstykket er i bakre stilling er den bak patronene i magasinet. I fremre stilling ligger det over magasinet og fronten på sluttstykket utgjør bakveggen til kammeret. Alle sylinderlåsmekanismer har et eller annen låsesystem som låser sluttstykket mot kammeret i fremre stilling, slik at det ikke kastes bakover når skuddet avfyres. Et fjærbelastet tennstempel sitter i selve sluttstykket og fyrer av patronen når avtrekkeren presses bakover.

Normaltrekk
Sluttstykket låses opp ved å løfte hevarmen opp. Dette vir sluttstykket slik at låseklakker i sluttstykket føres ut av spor frest inn i glidekassen. Sluttstykket kan deretter trekkes tilbake og eventuelt kaste ut en tomhylse, før det føres frem, tar med seg en patron fra magasinet og låses mot kammeret ved at ladearmen føres ned igjen. Det finnes også sylinderlåsmekanismer med rettrekk. Hos disse vil hevarmen først vri sluttsykket eller vippe det ut av låseposisjonen, slik at den deretter kan skli bakover. En utstøter tar tak i patronen som allerede er i kammeret og trekker den tilbake sammen med sluttstykket, og kaster patronen ut av sluttstykkesporet. En fjær i bunnen av magasinet fører en ny patron opp i posisjon mellom sluttstykket og kammeret. Når sluttstykket føres fremover, presses patronen inn i kammeret. Når hevarmen senkes, vris låseklakkene tilbake på plass i sine spor og låser mekanismen, slik at neste skudd kan avfyres. Bevegelsen av sluttstykket klargjør også tennstempelet for nytt anslag.

Rettrekk

Enkelte riflemodeller er bygget slik at ladearmen ikke trenger å løftes, men trekkes rett bakover. Den kanadiske Ross rifle og de sveitsiske Schmidt–Rubin-riflene og Karabiner Modell 1931 og flere av de millitære østerriksk-ungarske Mannlicher-riflene var alle rettrekkere.

På rettrekkere er ikke hendelen som brukes til lading en fast del av sluttstykket, men er hengslet mot låseklakkene. Den første del av trekket bakover løsner låseklakkene, og sluttstykket trekkes deretter bakover på vanlig vis. Når sluttstykket skyves fram igjen, dyttes løseklakkene på plass i spor i glidekassen, og låser sluttstykket mot kammeret.

De fleste rettrekkere har avfyringsmekanisme uten hane, mens noen modeller er haneavfyrte (hvilket vanligvis gir lengre slagtid).

Bruk 
Sylinderlåsmekanismer brukes nesten utelukkende på rifler, men det finnes også noen få pistoler med sylinderlåsmekanismer. Det fins tre velkjente sylinderlåsmekanismer som til dags dato benyttes i moderne våpen: Mauser-mekanismen, Lee-Enfield og Mosin-Nagant. Av disse er nok Mausers mekanisme en av de mest velkjente, og de fleste nåværende rifler har videreført dette designet. I tillegg finnes mindre kjente mekanismer slik som den norske Krag-Jørgensen, kanadiske Ross rifle og den sveitsiske rettrekkeren Schmidt-Rubin.

Hevarmskulen 
Hevarmskulen (også kalt «boltkule») er den ytterste delen av hevarmen eller ladehendelen som man tar i for å operere sluttstykket. På en del eldre våpen er hevarmen og heverarmskulen laget i ett stykke eller kulen er sveist som en fast del av hevarmen og resten av sluttstykket. På mange nyere våpen er hevarmen gjenget med maskingjenger i enden og hevarmskulen er utskiftbar. Brukeren av våpenet har dermed muligheten til å enkelt bytte ut hevarmskulen av for eksempel av estetiske grunner eller for å få bedre grep. Gjengetypene på utstkiftbare hevarmskuler er ofte M6-1 eller M8-1,25 på europeiske våpen, men det finnes også våpen hvor andre gjengetyper er brukt. En del amerikanske våpen benytter 1/4"-28 TPI (6,35-0,907 mm) eller 5/16"-24 TPI (7,9375-1,058 mm). Andre gjengetyper er også brukt, for eksempel bruker Mausingfield #10-32 TPI (4,826-0,794 mm). 

 M6-gjenger: Sig Sauer 200 STR, Blaser R93, Blaser R8, Chapuis Rols, Browning Maral, Merkel RX Helix, Mauser M12-M18, CZ 457, Bergara.
 M8-gjenger: Sako TRG, Sig Sauer 404, Sig Sauer 101

Det fins også hule gummihylser som kan tres utenpå eksisterende hevarmskuler.

Noen geværer med sylinderlåsmekanisme 
 Karabiner 98k
 Gewehr 98
 Gewehr 88
 Krag-Jørgensen
 Mosin-Nagant M91/30
 Steyr Scout
 M40
 Cheytac M200 intervention
 Remington Model 700
 Springfield M1903
 M24
 Lee-Enfield
 Winchester Model 70
 Type 99 rifle
 Type 38 rifle
 Type 44 kavaleririfle
 Type 97 skarpskyttergevær
 Accuracy International L115A1
 KV59
Sako

Se også 
 Sluttstykke
 Bøylemekanisme
 Pumpemekanisme
 Rulleblokk
 Helautomatisk skytevåpen
 Halvautomatisk skytevåpen

Referanser 

Geværer