Hølonda

Hølonda er et sogn og en tidligere kommune i Trøndelag som nå er en del av Melhus kommune. Stedet har et areal på 166,9 km² og ligger i den sørvestlige delen i Melhus kommune. Det bodde 1550 personer der i 2001. Stedet var frem til 1964 en selvstendig kommune i Sør-Trøndelag. Denne kommunen oppstod i 1865, etter at den ble skilt ut fra Melhus. Kommunens administrasjonsenter lå på Korsvegen, et tettsted nord i kommunen. Et annet viktig sted på Hølonda er Gåsbakken, som ligger lengst sør. I 1964, etter nesten 100 år som selvstendig, ble kommunen en del av nye Melhus kommune. Konrad Blokkum var kommunens siste ordfører.  

Geografisk kan Hølonda beskrives som ei skogkledd bygd med mange berg og åser som ligger på et høydedrag mellom Gauldalen i øst og Orkdalen i vest. Området stiger fra 149 til 545 moh. og det befinner seg omtrent 65 store og små innsjøer og tjern der. Det geografiske midtpunktet i bygda er Gåslandsgrenda ved Gåslandsvatnet. Stedet grenser til tettsteder som Melhus, Skaun, Orkdal, Meldal, Kvål, Lundamo og Hovin. 

Fra jernalderen og til middelalderen var Hølonda et skipreide i Gauldølafylke og på 1800-tallet lå kommunen under Orkedalen fogderi (frem til dennes administrative enhetens avvikling på slutten av århundret). Den første kjente omtale av stedet er i Aslak Bolts jordebok fra 1432. Stedet var tidligere kjent under navnene Høilandet (må ikke forvekslet med Høylandet) og Hølandet, før det i 1931 ble offisielt endret til Hølonda. Det hersker usikkerhet rundt opprinnelsen til navnet, men enkelte navnegranskere mener at første ledd av navnet Hø eller Høi kommer av tørt gress. Det kan med andre ord tyde på at bygda fikk navnet fordi området var særlig skikket til høyavl eller beitemark. Andre har pekt på at det kommer av ordet Hø, som benyttes om høyde, berg, knaus osv. Dette stemmer forholdsvis godt med stedets topografi.   

Bygda har fostret flere idrettsutøvere som har markert seg både nasjonalt og internasjonalt. De mest kjente er Oddvar Brå og Toralf Engan. Innenfor områder som forskning og vitenskap kan en nevne sosiologen og bygdeforskeren Reidar Almås.

Innsjøer 

Av større innsjøer på stedet kan en fremfor alt nevne Ånøya, som ligger lengst nord på Korsvegen og som er den desidert største. Videre kan en nevne Gaustadvatnet, som ligger ved Korsvegen sentrum, Grøtvatnet, som ligger i nordøst langs Bennavegen, Benna som ligger like nord for Grøtvatnet, Skjeggstadvatnet, som ligger i nordøst (mellom Ånøya og Benna) og Svorksjøen som ligger i sørvest. Sistnevnte har forøvrig ei populær badestrand hvor det ble etablert en campingplass på slutten av 1960-tallet. 

Av mindre innsjøer kan en nevne Morsjøen som ligger i nordvest og som bokstavelig talt deles på langs mellom Hølonda og Skaun. Forøvrig går skiløypa Jårakjølen like ved denne sjøen. Ellingsvatnet er en avlang innsjø som ligger i sør, langs Nævsvegen. Langåsvatnet er en avlang innsjø som ligger i sørøst, langs Hølondavegen. Reksåsvatnet er en avlang sjø ligger i vest, langs Jåravegen. Gurisvatnet ligger nordvest på Jåra og like til vest for den ligger Grevsjøen. Gåslandsvatnet ligger midt på Hølonda, nærmere bestemt på et høydedrag sørøst for Korsvegen sentrum. En kan også nevne Hjultjønna, et tjern som ligger i øst, like ved Bennavegen. Denne innsjøen brukes ofte til vannskikjøring og har diverse vannskifasiliteter.

Elver 

De største og meste betydningsfulle av elvene på Hølonda er Skolda, Bøvra og Eidåa. Førstnevnte er på Gåsbakken og renner ut i Svorksjøen, mens Bøvra renner gjennom det meste av Jåradalen og munner ut i Gaustadvatnet. Eidåa, som ligger lang nord i bygda, renner fra Gaustadvatnet og ut i Ånøya.  

Nordøst i bygda finner man Kvernbekken, som renner fra Skjeggstadvatnet til Ånøya. Sørøst for den ligger Sagbekken som renner fra Grøtvatnet til Benna. Sør for Korsvegen sentrum ligger Gresja, som renner fra Stensettjønna og ut i Gaustadvatnets søndre del. Nordvest i bygda ligger Sætra som renner fra Grevsjøen til Ånøya. I denne elva ligger også restene av et damanlegg som produserte strøm for innbyggerne på Korsvegen fra 1920 til 1954.

Demografi

1960   

Folketellingen høsten 1960 viste at det var 1376 personer bosatt i kommunen. Av disse var 649 (47 %) under 30 år og 98 (7,1 %) over 69 år. Befolkningen var fordelt på fem grunnkretser: Eid med 270 innbyggere, Gaustad 341, Krogstad 230, Trotland 371 og Jåren 159.   

597 var gift og 722 ugift. 11 personer sto utenfor statskirken. Tall fra 1959 viste at det var 22 fødte og 12 døde, 37 innflyttinger og 24 utflyttinger. Stedet hadde 339 private husholdninger. 

619 innbyggere i kommunen var registrert med inntektsgivende arbeid i 1960. Av disse var 287 sysselsatt i jordbruk og skogbruk, 95 i industri, 47 i samferdsel, 24 i forretningsvirksomhet, 61 i tjenesteyting og 3 uoppgitt. I tillegg var 102 formuende eller pensjonister. Gruppen ikke-inntektstakere var på 761 personer. Av disse var 279 registrert som husmødre, 391 var barn og 91 registrert som andre.

2001

I 2001 var 1550 personer bosatt i den tidligere kommunen. Av disse var 606 (39, 1 %) under 30 år og 235 (15,2 %) over 67 år.  Befolkningen var fordelt på seks grunnkretser: Eid med 251 innbyggere, Eidsåsen 343, Gaustad 325, Krogstad 214, Trotland 317 og Jåren 100. 

Bygda hadde en moderat befolkningsøkning fra 1960 til 2001. Folketallet viste imidlertid en liten nedgang i nesten alle grunnkretser unntagen Eidsåsen, som hadde en betydelige økning. Økningen der hadde sammenheng med at dette var et nyetablert boligområde hvor det var stor byggeaktivitet på 1970- og 1980-tallet.

Historisk oversikt over folketall 
Tabellen under viser en historisk oversikt over befolkningsmengden.

Befolkningen inndelt etter grunnkretser og alder, 1960-2001 
Året 1960 

Året 1970 

Året 1980 

Året 1990 

Året 2001

Grunnkretser i tall og prosent 
Tabellen tar for seg perioden 1960 til 2001.

Kjønnsfordeling 
Menn / Kvinner

Fotnoter

Som selvstendig kommune

Lokalvalg i perioden 1945–1964 
Arbeiderpartiet og Venstre var de partiene som hadde størst oppslutning i denne perioden. Venstre hadde ordføreren i de fleste åra. Bondepartiet hadde også en oppslutning av betydning, mens etablerte partier som Høyre og NKP ikke var representert.

Tabellen under viser hvor stor oppslutning de ulike partiene fikk i perioden 1945-63. Stemmerettsalderen i lokalvalg var denne perioden var 21 år (gjeldende fra 1945) og valg ble holdt hvert fjerde år.

Antall representanter for de politiske partiene står oppført i parentes.

Lokalvalg i perioden 1900–1937 
Det var valg hvert tredje år i denne perioden (endret til fire år i 1939). Stemmerettalderen var 25 år fra 1898 til 1920, deretter 23 år. Allmenn stemmerett gjaldt kun for menn de første åra. I 1901 fikk kvinner begrenset stemmerett i lokalvalg. Begrensningene var imidlertid såpass sterke at kun halvparten så mange kvinner som menn hadde stemmerett. I 1910 fikk kvinner allmenn stemmerett ved lokalvalg. Til tross for dette var andelen kvinner som stemte ved valg på Hølonda betydelig lavere enn andelen menn. Andelen tok seg kraftig opp i 1913, men til tross for økende deltagelse forble den betydelig lavere enn hos menn en god del år fremover. Dette samsvarer med trendene hos andre herredskommuner i Sør-Trøndelag på den tiden.

Opplysninger om oppslutningen til spesifikke partier og lister er begrenset før 1937. Antall representanter (der det er oppgitt) for de politiske partiene står oppført i parentes.

Fotnoter

Kjente hølondinger

Referanser

 H