alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Prosjekt Runeberg

Prosjekt Runeberg ble grunnlagt i desember 1992 og er et åpent og idealistisk initiativ for å skape og samle frie, elektroniske utgaver av klassisk nordisk litteratur og kunst. Prosjektet har fått sitt navn etter Finlands nasjonaldikter Johan Ludvig Runeberg på samme måte som det amerikanske Project Gutenberg fikk sitt navn etter den tyske trykkeren Johann Gutenberg.

Prosjektet baserer seg på begrensningen av vernetiden i åndsverkloven. 70 år etter utløpet av opphavsmannens dødsår utløper også opphavsretten, og hvem som helst kan utgi verket.

Opprinnelig utga Prosjekt Runeberg kun verk som e-tekst (slik som Projekt Gutenberg fremdeles gjør) over Internett via kommunikasjonsprotokollene Gopher og FTP. Etter få år ble det mest populære dataformatet HTML overført via protokollen HTTP.

Fra 1998 produserte man fortrinnsvis digitale faksimile-utgaver, som betyr at fotografisk eksakte bilder av hele boksider ble publisert via web som supplement til den OCR-fortolkede og søkbare teksten. Neste skritt i utviklingen kom i 2003, da den OCR-fortolkede teksten kunne korrekturleses direkte via nettleseren i et system som ligner på wiki. Når en bok er fullstendig korrekturlest, publiseres den som en e-tekst.

De fleste av verkene i Prosjekt Runeberg er svenske, da redaksjonen til nå bare har bestått av svensker.

Digitale faksimile-utgaver på norsk 
Arkiv for nordisk filologi, 1883-1890, http://runeberg.org/anf/
Bjørnstjerne Bjørnson, Fortællinger
Fredrik Bætzmann, Norge. Uddrag af ældre og nyere Forfatteres Skrifter, 1880
Henrik Ibsen, Samlede Værker, 10 bind, 1898-1902 (folkeutgaven)
Henrik Jæger, Illustreret norsk literaturhistorie, 1896
Haakon Nyhuus,  Illustreret norsk konversationsleksikon, 6 bind, 1907–1913
Carl Nærup, Illustreret norsk Litteraturhistorie. Siste Tidsrum 1890-1904, 1905
Teknisk Ukeblad, 1883-1884, 1888-1894, http://runeberg.org/tekuke/

runeberg
 Arne Bjørnson, Bjørnstjerne   1859    
 Bjørnstjerne Bjørnsons Fortællinger    Bjørnson, Bjørnstjerne   1907    
 Bok og Bibliotek       1934-1935    
 Brand Ibsen, Henrik   1903    
 Edda Sæmundar           
 Et dukkehjem    Ibsen, Henrik   1879    
 Garman & Worse    Kielland, Alexander L.       
 Henrik Ibsens samlede værker    Ibsen, Henrik   1898-1902    
 Illustreret norsk Litteraturhistorie. Siste Tidsrum 1890-1904  Nærup, Carl   1905    
 Norge. Uddrag af ældre og nyere Forfatteres Skrifer.   Bætzmann, Fredrik   1880    
 Paa uvante Stier    Borrebæk, Johan Henrik       
 Peer Gynt    Ibsen, Henrik       
 Samlede værker    Bjørnson, Bjørnstjerne       
 Selected poems    Aasen, Ivar       
 Selected poems    Welhaven, J. S.       
 Selected poems    Wergeland, Henrik       
 Skipper Worse    Kielland, Alexander L.          
 Tradisjonelle norske folkeviser           
 Urmakeren ved verkstedbordet       1916    
 Urmakeren ved verkstedbordet       1916    
 Zille Hans Dotters Gynaicologia eller Forsvars Skrift for Qvinde-Kiønnet Holberg, Ludvig

Se også 
 Prosjekt Gutenberg
 Google Books
 Wikibooks

Eksterne lenker 
 

Litteratur
Digitale bibliotek
Etableringer i 1992
Profet

Profet (norrønt: prófeti, fra gresk: av pro- og phanai 'si') er en person eller budbringer som anses å kunne formidle og åpenbare et religiøst budskap fra en høyere makt, gudene eller den ene Gud. Profeter er kjente fra asiatisk religion og finnes nedskrevet i blant annet Det gamle testamente. Fra 1000-tallet f.Kr. er grupper av profeter som formidler orakel i ekstatisk tilstand kjent fra blant annet oldtidens Israel. Senere, ca. 700-tallet f.Kr. kjenner man til profeter som drev reformkampanjer, for eksempel mot de kanaaneiske innslagene i den israelske religionen. Blant disse finners Elia og Hosea. Flere av skriftene i Det gamle testamente er tilskrevet profeter. Profeter er også kjent fra oldtidens Egypt, Mari og i kanaaneisk religion.

Etter profetenes tid i oldtidens Israel opplevde rabbiene iblant det de kalte bat kol (hebraisk: בת קול), «Guds stemme» En slik «guddommelig eller guddommelig stemme proklamerte Guds vilje eller bedømmelse». var en slags inspirasjon som hadde avløst de profetiske åpenbaringene direkte fra Gud. At Jesus ved sin dåp hørte en stemme fra oven, var ut fra hans samtid ikke noe uvanlig. Den er «identifisert med Den hellige ånd, selv med Gud, men er vesenforskjellig fra profetene, skjønt disse snakker som medium for Den hellige ånd.»

Noen profeter 

 Abraham
 Amos
 Elia
 Elisa
 Esekiel
 Hosea
 Jeremia
 Jesaja
 Daniel
 Jona
 Mika
 Natan
 Sakarja
 Samuel

 Muhammed og flere av islams profeter
 Zarathustra
 Mani
 Døperen Johannes
 Báb og Bahá'u'lláh
 Isa
 Jesu apostler
 Joseph Smith
 Nostradamus

Referanser

Kristendom
Religiøse titler
Rælingen

Rælingen er en kommune på Østlandet i Norge som fra 2020 er en del av Viken fylke. Kommunen var del av Akershus fylke til 2019. 

Den grenser i nordøst mot Lillestrøm, i sør mot Enebakk og i vest mot Lørenskog. I øst ligger innsjøen Øyeren. De mest tettbebygde områdene av Rælingen er Løvenstad og Blystadlia som inngår i tettstedet Oslo. Smestad og Fjellstad er kommunens frittliggende tettsteder.

Rælingen var opprinnelig en del av Fet, men ble etablert som selvstendig kommune i 1929. Rælingen hadde da 1835 innbyggere.

Kommunevåpenet er en gul høygaffel på grønn bunn. Gaffelen har tre tenner, som symboliserer de tre elvene Nitelva, Leira og Glomma, som alle renner ut i innsjøen Øyeren i kommunen. Våpenet ble godkjent ved Kongelig resolusjon 30. april 1981 og er tegnet av Harald Hallstensen.

Rælingen rådhus er bygget sammen med Rælingen videregående skole i Fjerdingby; nær finner man Marikollen idrettspark med slalåmbakke og skianlegg med hoppbakke, hvor flere internasjonale konkurranser er avholdt opp gjennom årene. I Marikollen, sammen med idrettsparken, finnes også kommunens storstue; Marikollen kultursal.

Navnet

Navnet (norrønt Rælingr, fra opprinnelig *Rálingr) er trolig en sammensetning av ordet rá 'stang' og diminutivsendelsen lingr. Betydningen blir da 'den lille stanga'. Navnet viste sannsynligvis opprinnelig til den langstrakte Rælingsøya i Øyeren. (Å sammenligne langstrakte terrengformasjoner med ord som stav, stokk o.l. er vanlig i norske stedsnavn.) Øyeren er egentlig bare en utvidelse av elva Glomma som har vært en viktig ferdselsåre langt tilbake i forhistorisk tid – og Rælingsøya ligger rett inntil Storråka som alle båter måtte passere.

Det er mulig at odden Årnes ('elveneset') opprinnelig ble kalt for Rá ('stanga'), og det ville da være naturlig å kalle Rælingsøya, som egentlig er en fortsettelse av dette neset, for Rálingr ('den lille stanga'). Forholdet blir da som mellom hovedøya Tromøya (norrønt Þruma) og småøyene Tromlingene (Þrymlingar) som ligger rett utenfor. Siden øynavnet Rálingr var godt kjent for alle forbireisende er det ikke merkelig at denne etterhvert ga navn til hele bygda.

Geografi

Innsjøer 
Åmotdammen
Nordbysjøen
Myrdammen
Ramstadsjøen
Øyeren

Åser 
Barlindåsen
Bjønnåsen
Ramstadslottet
Hektnerhøgåsen
Marikollen

Klima

Kultur

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Bjønnåsen, og det er bygget en pyramideformet minnevarde av stein på åsen. Innmurt i varden ligger et skrin med tegninger og tekster laget av elever fra alle skolene i kommunen.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Kjente rælinger 
Kristoffer Ajer (1998), fotballspiller
Ida Fladen (1986), programleder
Morten Stokstad (1975), journalist
Marte Stokstad (1978), programleder
Henrik Kristoffersen (1994), alpinist
Marius Lindvik (1998), skihopper
Kent Robin Tønnesen (1991), håndballspiller
Arne Hurlen (1970) vokalist
Christian Sørum (1995), sandvolleyballspiller

Se også
Rælingen kirke
Rælingen Fotballklubb
Rælingen kunstforening
Rælingen Håndballklubb

Referanser

Eksterne lenker 
 Kultur i Rælingen på kart fra Kulturnett.no
 Rælingen kunstforening
 Rælingen fotballklubb
Roger Albertsen

Roger Albertsen (født 15. mars 1957 i Austvågøya i Nordland, død 2. mars 2003) var en norsk fotballspiller. Albertsen reiste allerede som 17-åring ut i Europa, og ble proff i den nederlandske klubben FC Den Haag. Han spilte senere for Feyenoord, belgiske KFC Winterslag (som i dag heter Racing Genk) og den greske toppklubben Olympiakos, før han i 1985 returnerte til Norge, og debuterte i den norske toppserien for Rosenborg.

Albertsen var en løpssterk midtbanespiller, i det som senere ble kjent som Leo-rollen. Han debuterte på det norske  i 1976, og fikk til sammen 25 A-landskamper. Han huskes kanskje best fra den berømte kampen mellom Norge og England i 1981, hvor Albertsen ble kreditert Norges 1-1-scoring, selv om TV-bildene i ettertid viste at Tom Lunds innlegg gikk rett i mål, uten at Albertsen hadde vært borti ballen.

Albertsen døde av kreft i 2003.

Karriere som spiller 

* Kun seriekamper

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Norske fotballspillere i Nederland
Norske fotballspillere i Belgia
Norske fotballspillere i Hellas
Fotballspillere for ADO Den Haag
Fotballspillere for Feyenoord Rotterdam
Fotballspillere for Olympiakos FC
Fotballspillere for Rosenborg BK
Personer fra Odda kommune
Fødsler i 1957
Dødsfall i 2003
Rolf Åge Berg

Rolf Åge Berg (født 14. april 1957 i Stjørdal) er en tidligere norsk skihopper. Han kommer fra Vassbygda i Stjørdal.

Karrière 
Han representerte Idrettslaget Stjørdals-Blink og Trønderhopp, og er i dag trener for A-laget i sistnevnte klubb. Som aktiv skihopper hadde han Ludvik Zajc som sin trener.

Berg ble tatt ut på det norske landslaget i 1983, og debuterte i verdenscupen den 30. desember 1983. Han vant norgesmesterskapet i stor bakke i 1984, og kom på 2.-plass i normal bakke. Berg kom på 5.-plass i normal bakke under Vinter-OL 1984 i Sarajevo, videre på 3.-plass i Bischofshofen under Den tysk-østerrikske hoppuka den 6. januar 1986. Den 19. februar 1986 vant han verdenscupen i St. Moritz i Sveits. Under norgesmesterskapet i 1986 kom han på 2.-plass i både stor bakke og normal bakke.

Under verdensmesterskapet i skiflyging i 1986 i Kulm mistet Berg kontrollen over skiene etter sterkt luftpress ovenfra, og ble fraktet til sykehus med hjernerystelse, forslått skulder og brudd på korsbåndet i det venstre kneet. Han ble 12 prosent invalid etter fallet, og endte med dette sin aktive karrière. Berg har senere vært trener, primært i Trønderhopp i Trondheim (hovedtrener 2007–2008), men også trener for blant andre Vegard Sklett og Espen Bredesen samt landslagstrener i midten av 1990-årene.

Verdenscupseire

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske skihoppere
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1984
Skihoppere under Vinter-OL 1984
Deltakere under Ski-VM 1985
Personer fra Stjørdal kommune
Fødsler i 1957
Raggar

Raggar er en subkultur som i Norden stammer fra Sverige og har noen tilhengere i Norge og Finland. Raggarene oppstod på 1950-tallet i mindre tettsteder og bygder. Raggarene er inspirert av den amerikanske rockabillykulturen med store biler (amcars) og brylkrem.

Se også
 Råner

Kilder 
  The Guardian. Pop and rock - Raggare: the Swedish rock'n'roll cult comes of age 

Svensk kultur
Subkulturer
Radiobølger

Radiobølger er elektromagnetiske bølger med bølgelengde fra over 10 000 meter til 1 millimeter. Radiobølger  benyttes til trådløs overføring av informasjon.

En radiobølge blir laget når et elektron akselererer med en frekvens som ligger innenfor radiofrekvensdelen av det elektromagnetiske spekter. Når en radiobølge går gjennom en ledning, forårsaker denne en elektrisk spenning som kan bli omformet til lyd eller andre signaler som inneholder informasjon.
 
Det aller første budskapet som ble overført ved radiobølger over Atlanterhavet ble ført tvers over i 1901. Det var Guglielmo Marconi fra Italia som fikk til å kommunisere ved hjelp av radiobølger. 

Radiobølger er elektromagnetiske bølger brukt i blant annet trådløs kommunikasjon, navigasjon og radar. Ikke alle bølgelengder er egnede for slike formål, og ordet radiobølge brukes vanligvis om elektromagnetiske bølger med bølgelengde mellom 1 mm og 20 km. Dette tilsvarer frekvenser mellom 15 000 Hz og 200 GHz.

Se også
Radio

Elektromagnetisk stråling
Observasjonsastronomi
Sportsklubben Vard Haugesund

Sportsklubben Vard Haugesund (stiftet 2. juni 1916) er en norsk fotballklubb fra Haugesund i Rogaland. Klubben er en av de største rene fotballklubbene i Norge med ca. 60 lag i aldersbestemte klasser.

Tabellen 

Klubben ble stiftet av en guttegjeng med Folmer Hauerbach i spissen. Kampene ble den gang spilt på Søra Markå, som seinere ble byens rådhusplass. Etter noen år med drakter i vekslende farger, har Vard siden slutten av 1930-tallet spilt med røde trøyer og blå bukser. Logoen er da som nå en måke glidende i fullt vingespenn. Laget spiller i dag hjemmekampene sine på Haugesund stadion.  

Av større sportslige prestasjoner har Vard spilt i cupfinalen i 1962 (tap mot Gjøvik/Lyn) og 1975 (tap mot Bodø Glimt). I 1976 spilte Vard i 1. divisjon – eller det som i dag heter Eliteserien. Det resulterte i nedrykk samme år. Vard hadde i gjennomsnitt 6300 tilskuere på sine hjemmekamper i 1976. 

2019-sesongen innebar en kort visit i 3. divisjon og Vard er atter en gang klare for spill i PostNord-ligaen i 2020 

Hovedtrener er Kolbjørn Fosen (2019-) 

Klubbens supporterklubb heter SuperVard.

Resultathistorikk 

Grønt markerer opprykk, mens rødt er nedrykk.

Spillerstall

Vard Haugesund Damer

Kjente spillere
  Arne Larsen Økland
  Wim Balm
  Rune Ottesen
  Svein Hammerø
   Paul Reine
  Mickaël Antoine-Curier
  Martin Bakkevik
  Michael Haukås
  Alexander Søderlund
  Felix Ademola
  Tor Arne Andreassen
  Andreas Ulland Andersen
  Lars Stubhaug
  Jarle Steinsland
  Jarle Wee
  Egil Severeide
  Anders Langåker Underhaug
  Oddbjørn Skartun
  Alexander Toft Søderlund
  Helge Toft
  Sten Ove Toft
  Magnus Hernar

Eksterne lenker
 

Fotballag i Haugesund
Fotballag etablert i 1916
Toppserielag
Holocaust/Supertankerne kommer

Holocaust/Supertankerne kommer var en singel utgitt i 1980 av Sjølmord på MAI AS. Bandet hadde ikke platekontrakt med MAI, dette var en lisensutgivelse. 

A-siden var Holocaust, og B-siden Supertankerne kommer. A-siden er på tysk, B-siden er formodentlig eneste norske rockelåt på dansk. 

Singelen har en høy stjerne blant samlere av gammel pønk og new wave på grunn av dyktige musikere og et hardt, rått lydbilde.

Kilder
Omtale hos rockipedia.no

Singler fra 1980
Swedish Metal Aid

Swedish Metal Aid var en gruppe svenske hardrockere som gikk sammen om å lage en singel til inntekt for de sultrammede i Etiopia i 1986. Resultatet ble singelen Give a Helpin' Hand. I spissen for 120 hardrockere stod sangeren Joey Tempest. 

Andre musikere var Kee Marcello (gitar), Robert Ernlund (vokal), Björn Lodin, Joakim Lundholm, Malin Ekholm, Tommy Nilsson.

En innspilling som inspirerte trøndergjengen The Swings til å spille inn Heng med i svingan til inntekt for trafikkskadde tre år senere.

Eksterne lenker 
 

Svenske rockegrupper
Morfologi (lingvistikk)

Innenfor språkvitenskapen er morfologien det samme som formlære. I morfologien studerer man hvordan ord er oppbygd av og blir dannet av mindre enheter – morfem. Det handler mest om ordbøyning (fleksjon) og orddanning (avledning og sammensetning). Eks. på bøyning: hest – hesten – hester – hestene; bygge – bygger – bygde – bygd. Med orddanning mener vi i hovedsak avledning og sammensetning. Vi snakker om avledning når vi har ett ord og danner et nytt ord ved å legge til noe før eller etter, dvs. et prefiks eller suffiks: glad → uglad; kjær → kjærlig; hoppe → hopping. Og vi snakker om sammensetning når to ord settes sammen til ett: hus + båt → husbåt; etter + late → etterlate.

Den mest produktive sammensetningen i norsk er substantiv-substantiv. Eksempler kan være 'bokklubb', 'studenthybel', 'ølvom'. Den semantiske relasjonen mellom leddene i en slik sammensetning er som regel svært generell, og må bestemmes nærmere ut fra talerens pragmatiske kunnskaper. Det sammensatte ordet arver oftest betydning fra etterleddet.

Sammensatte ord kan også ha sammensetningsformativ mellom de to leddene, for eksempel; fartsbot, nattevakt. her er det henholdsvis 's' og 'e' som er formativ. Andre formativer er for eksempel: n-nedenfra, en-vestenfor, a-østafjells, i-lurifaks. Disse kalles også fugeformativer. De kan lette uttalen av en del sammensatte ord.
Safariari

Safariari er artistnavnet til Jon Kristian Furuheim, en elektronika-artist fra Sarpsborg. Spiller av og til orgel for Remington super 60.

Diskografi 
 v/a Fete stajlær 7" 'Punktapes' (Norway Rat)
 Mikado / Safariari / The Slingshot Idol (demo)
 Safariari 7" Mykedroner
 v/a We Love you, so Love us 2 'Kiwi Airlines' (We Love You Records)
 Zebra Knights Trust me records, 2002
 Goa Way Trust me records, 2004
 Megatron/Cluster 7" (Hej musik!), 2005
 Se Frosken EP, 2018
 Kärlek (Digital singel), 2018

Zebra Knights ble først sluppet 8. september 2001 under navnet Save New York, oppkalt etter C64-videospillet ved samme navn. Grunnet Terrorangrepet 11. september 2001, ble albumet trukket tilbake og utgitt på nytt i 2002 under det mindre kontroversielle Zebra Knights. Zebra Knights er oppkalt etter låta Knights of the Jaguar av Detroittekno-dj/produsenten DJ Rolando aka Aztec mystic. Både Zebra Knights og GoaWay fikk gode kritikker av musikkpressen.

Kilder
Omtale hos rockipedia.no

Norske artister innen elektronisk musikk
Personer fra Sarpsborg kommune
Shatoo

Shatoo er et band fra Asker og Halden. Guttene var bare 15–17 år gamle da de ga ut debutalbumet A True Story. Etter albumet Life i 1988 ble det stille til de ble gjenforent i 2013.

Debutsingelen Overload ble den første engelskspråklige vinneren på Norsktoppen.

Medlemmer
Calle Marcussen
Dag Brandth
Øivind Haavik

Diskografi

A True Story (1987)
Life (1988)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Shatoo - Rockipedia
 Shatoo  - musikalske.net

Norske popgrupper
Guttegrupper
Selskapsformer i Norge

Selskapsformer i Norge er vanligvis atskilt primært ut fra i hvilken grad deltakerne hefter for selskapets gjeld. I et AS, ASA og SE hefter ikke deltakerne for mer enn sitt aksjeinnskudd om selskapet skulle gå konkurs. Slike selskaper kalles derfor selskap med begrenset ansvar. I ANS og DA, samt enkeltpersonforetak og indre selskap (som strengt tatt ikke er selskaper i egentlig forstand) er deltakerne ansvarlig for selskapets gjeld med hele sin personlige formue, og disse kalles således selskap med ubegrenset ansvar. KS står i en mellomstilling, da komplementaren står som personlig ansvarlig, mens kommandittistene bare svarer for et fast innskudd.

Oversikt

 Aksjeselskap (AS)
 Allmennaksjeselskap (ASA)
 Europeisk selskap (SE)
 Ansvarlig selskap med udelt deltakeransvar (ANS)
 Ansvarlig selskap med delt deltakeransvar (DA)
 Andelslag med begrenset ansvar (BA) (Samvirkeforetak stiftet før 1. januar 2008) 
 Enkeltpersonforetak (Enkeltmannsforetak) (ENK) er en enkeltpersons næringsvirksomhet. 
 Fylkeskommunalt foretak (FKF)
 Kommunalt foretak (KF)
 Kommandittselskap (KS)
 Stiftelse Selveiende formueverdi
 Indre selskap «hemmelig selskap»
 Interkommunalt selskap (IKS)
 Samvirkeforetak (SA) (Samvirkeforetak stiftet etter 1. januar 2008)
 Gjensidig forsikringsselskap (GFS)
 Statsforetak (SF)
 Helseforetak (HF)
 Regionalt helseforetak (RHF)
 Norskregistrert Utenlandsk Foretak (NUF) – er et selskap som er stiftet i et annet land, med filial i Norge. Denne har samme fordeler som AS har internasjonalt, men man slipper 30 000 i egenkapital, samt revisorplikt opptil 5 mill. kroner i omsetning per år.

Historiske selskapsformer
 Interessentskap

Se også
 Selskap
 Bedrift
 Næringsvirksomhet
 Konsern
 Selskapsmøtet
 Fusjon (finans)
 Fisjon (finans)
 Emisjon (finans)
 Selskapsrett
 Konserninterne transaksjoner
 Morselskap

Eksterne lenker
 Valg av organisasjonsform - Altinn (Starte og drive bedrift)
 Elektronisk skjema i Altinn for registrering av foretak i Enhetsregisteret og ev. Foretaksregisteret
 Foretaksnavneloven §2-2 – Lovdata

 
Norsk næringsliv
Sandvolleyball

Sandvolleyball, også kalt beachvolleyball, er en sport som har utviklet seg fra innendørs volleyball, og som ligner på innendørsidretten.

De viktigste regelforskjellene er at i sandvolleyball er det bare fire spillere på banen, at spillet foregår på sand og at banen er 8 ganger 8 meter istedenfor 9 ganger 9. I tillegg er det en del mer spesifikke regler om ballbehandling og slag.

Det spilles best av tre sett, i motsetning til i innendørs volleyball, der det spilles best av fem sett. Det byttes alltid side når man kommer til 7 poeng, samlet for begge lagene. Hvert av de første to settene går til 21 poeng i sandvolleyball (25 i innendørsvolleyball), mens det avgjørende tie-break-settet etter uavgjort i sett går til 15 som i innendørsvolleyball.

Idretten har vært en olympisk gren siden OL i Atlanta i 1996.

Ballen er en vanlig volleyball, men med lavere trykk enn i innendørs volleyball. Det finnes også spesielle baller.

Banen er 8 x 16 meter. Underlaget skal være løs sand med minst 30 cm sandlag av finkornet type. Baneoppmerkingen skjer vanligvis med snorer eller bånd. Det er ingen angrepslinje eller midtlinje. Det bør også være et friområde på minimum 2-3 meter rundt banen slik at det ikke er farlig for spillerne når de spiller.

Spillerne har ingen spesielle posisjoner på banen, men de må passe på at serverekkefølgen overholdes.Laget har rett til maksimalt tre berøringer og blokkberøring teller som en berøring.

Norge har vært en av de 4–5 beste nasjonene internasjonalt. Jan Kvalheim fra Skien og Bjørn Maaseide fra Sandnes var de som først nådde høyt internasjonalt nivå og ble verdensmestre i 1995. Jørre Kjemperud fra Vikersund og Vegard Høidalen fra Skien er det andre norske herrelaget som kjempet i verdenstoppen og de ble europamestre i 1997 og tok bronse i VM i 2001. I OL i Sydney i 2000 deltok både Kvalheim/Maaseide og Kjemperud/Høidalen. På kvinnesiden var Kathrine Maaseide fra Sandnes og Susanne Glesnes fra Bergen et de første gode lagene på den internasjonale arenaen.

I 1999, 2000 og 2001 arrangerte Norge World Tour i Stavanger. World Tour er en verdensserie som samler deltakere fra over 50 nasjoner og spilles i mange land.

VM i sandvolleyball 2009 ble arrangert i Stavanger.

Inspirert av sandvolleyball har man etablert et annet ballspill, footvolley, som etter hvert har fått utbredelse over hele verden.

Kjente norske sandvolleyballspillere 

 Jan Kvalheim
 Bjørn Maaseide
 Iver Horrem
 Anders Mol
 Christian Sørum

Se også 
 Verdensrankingen i sandvolleyball
 ToppVolley Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Offisielle regler - fra Fédération Internationale de Volleyball (FIVB, det internasjonale volleyballforbundet).
  NVBF - Sandvolleyball hos Norges Volleyballforbund
  Beach Volleyball Database
  AVP - sandvolleyballiga i USA
  FIVB GrandSlam-turnering i Stavanger