alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Vest-Telemark

Vest-Telemark er et distrikt i den vestlige delen av tidligere Telemark fylke, som i dag består av de seks kommunene Vinje, Tokke, Seljord, Kviteseid, Fyresdal og Nissedal. Vest-Telemark utgjør den vestlige delen av den noe større regionen Øvre Telemark, og ble historisk kalt Øvre Telemark vestfjelske (ofte forkortet «vestfjelske»). De nøyaktige forvaltningsmessige og kirkelige grensene mellom vestfjelske og østfjelske (Aust-Telemark) har variert noe.

Området har ingen byer eller større tettsteder, men de største sentra er i Seljord, Kviteseidbyen, Dalen, Åmot, Moland (Fyresdal) og Treungen.
Distriktet har til sammen 14 146 innbyggere (1. januar 2015) og et areal på 7 699 km².

Kommuner 

Vest-Telemark består av seks kommuner:

Kultur 
Vest-Telemark er et av kjerneområdene i Norge for folkemusikk, folkekunst og fortellertradisjon. Den lokale dialekten er i tillegg den dialekten som inneholder flest rester fra det norrøne språket. Skitradisjonen har sitt utspring i regionen, og idrettsformene telemarkskjøring, slalåm og skihopping (med Telemarknedslag) har sitt utspring her.

Administrative inndelinger 
 Distriktet tilhører Øvre Telemark prosti under Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke.
 Distriktet utgjør domsmyndighetsområdet til Vest-Telemark tingrett under Agder lagdømme.
 Kommunene deltar i regionrådssamarbeidet Vest-Telemarkrådet.
 Distriktet utgjorde tidligere Øvre Telemarkens fogderi, sammen med Hjartdal og Tinn i Aust-Telemark.

Tettsteder 
Tettsteder i Vest-Telemark, rangert etter innbyggertall 1. januar 2013 (kommune i parentes):

Seljord – 1 375 (Seljord)
Kviteseidbyen – 724 (Kviteseid)
Åmot – 659 (Vinje)
Dalen – 581 (Tokke)
Treungen – 509 (Nissedal)
Krossen – 458 (Vinje)
Moland – 357 (Fyresdal)

Politikk

Stortingsvalget 2017 

Valgresultat ved Stortingsvalget 2017 i Vest-Telemark:

Stortingsvalget 2013 

Valgresultat ved Stortingsvalget 2013 i Vest-Telemark:

Stortingsvalgene 1906–1918 
Vest-Telemarken var en valgkrets i Bratsberg amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Vest-Telemarken valgte således én representant og én personlig vararepresentant.

Valgkretsen Vest-Telemarken bestod av herredene Hollen/Holla, Lunde, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Mo, Lårdal, Vinje og Rauland med rundt 18 000 innbyggere og 9 000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett.

Valgresultat

Stortingsrepresentanter

Referanser

Eksterne lenker
 vest-telemark.no

Distrikter i Norge
Vestfold og Telemarks geografi
Politikk i Vestfold og Telemark
Stortingsvalget 1906
Stortingsvalget 1909
Stortingsvalget 1912
Stortingsvalget 1915
Stortingsvalget 1918
Telemarks historie
Valgdistrikter ved Stortingsvalg
Lindesnesregionen

Lindesnesregionen var et distrikt i Vest-Agder fylke som omfattet de fem kommunene Lindesnes, Mandal, Marnardal, Audnedal og Åseral. Området utgjorde tidligere de vestlige delene av Mandal fogderi. Distriktet hadde til sammen 25 286 innbyggere (1. januar 2015) og et areal på 2 072,57 kvadratkilometer. Regionsenteret er byen Mandal.

Lindesnesregionen var det sydligst beliggende distriktet i Norge. Navnet Mandalsregionen benyttes også om det samme området.

Regionen forsvant som et interkommunalt regionråd 01.01.2020 i forbindelse med kommunereformen: Audnedal slo seg på dette tidspunktet sammen med Lyngdal kommune og gikk inn i Lister-regionen, mens Lindesnes, Mandal og Marnardal ble nye Lindesnes kommune og gikk inn i Kristiansandregionen. Åseral valgte da som eneste gjenværende kommune å gå inn i regionrådet for Setesdal.

Kommuner 
Lindesnesregionen var inndelt i fem kommuner:

Administrative inndelinger 
 Distriktet utgjør Mandal prosti under Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke, sammen med Songdalen og Søgne kommuner i Kristiansandregionen.
 Distriktet tilhører virkeområdet for Kristiansand tingrett under Agder lagdømme, sammen med kommunene i Kristiansandregionen og i Setesdal.
 Distriktet samarbeider interkommunalt i et eget regionråd for Lindesnesregionen.
 Distriktet utgjør næringsregion (NHO) Mandalsregionen.

Tettsteder 
 
Tettsteder i Lindesnesregionen, rangert etter innbyggertall 1. januar 2013 (kommune i parentes):

Mandal – 10 523 (Lindesnes)
Vigeland – 1 425 (Lindesnes)
Krossen – 630 (Lindesnes)
Høllen – 568 (Lindesnes)
Sånum – 500 (Lindesnes)
Svennevik – 365 (Lindesnes)
Øyslebø – 363 (Lindesnes)

Byer
Mandal fikk bystatus som ladested i 1779 og oppgradert til kjøpstad i 1921.

Politikk 

Ved Stortingsvalget 2013 var det 17 789 stemmeberettigede velgere i Lindesnesregionen. Det ble avgitt 13 828 stemmer. Valgdeltagelsen var dermed 77,7 %. Valgresultatet ga en borgerlig overvekt på 32,2 prosentpoeng (62,9 % H+Frp+KrF+V, 30,7 % Ap+Sp+SV). Tabellen viser stemmefordelingen:

Referanser

Eksterne lenker 
 Lindesnesregionen Regionråd

Tidligere interkommunale regionråd
Politikk i Vest-Agder
Etableringer i 2005
2005 i Norge
Ramsundet

Ramsundet er et om lag 13 kilometer langt sund i Tjeldsund kommune i Nordland. Det skiller Tjeldøya i vest fra fastlandet i øst og gir, via Tjeldsundet, forbindelse mellom Vågsfjorden i nord og Ofotfjorden i sør.

Den sørlige delen bukter seg ut og kalles Breivika, før det smalner inn igjen mellom Ramnesodden og Breivikneset ved overgangen til Ofotfjorden.

Den største bebyggelsen er Ramsund med omkringliggende gårder på fastlandet. Nord for tettstedet krysser den 240 meter lange Ramsundbrua som forbinder Fv824 som går langs østsiden av sundet med Fv711 som går langs vestsiden.

Se også 
Ramsund orlogsstasjon

Fotnoter

Referanser 

Sund i Nordland
Tjeldsunds geografi
Nintendo Space World

Nintendo Space World var en videospillmesse som ble presentert av Nintendo. Messene ble holdt i Kyoto og Tokyo i Japan, og den siste messen fant sted i 2001. I 1995 ble to av de best mottatte spillene noensinne vist på Nintendo Space World, og de var The Legend of Zelda: Ocarina of Time og Super Mario 64.

Referanser 

Nintendo
Frankie Fredericks

Frankie Fredericks (født 2. oktober 1967 i Windhoek) er en namibisk friidrettsutøver. I 1987 fikk Fredericks et stipend ved Brigham Young University i USA. Under VM 1991 tok Frederics sølv på 200 meter og 5.-plass på 100 meter. Under VM 1993 vant han gull på 200 meter, karrierens største triumf. Da han la opp i 2004, hadde han løpt 27 ganger under 10,0 på 100 meter.

Under OL 1992 i Barcelona tok han sølv på 100 meter, bak briten Linford Christie. Han tok også sølv på 200 meter, mellom amerikanerne Mike Marsh (gull) og Michael Bates (bronse).

Under OL 1996 i Atlanta ble det ny sølvmedalje på 100 meter, denne gang ble han slått av Canadas Donovan Bailey. Ny sølvmedalje ble det på 200 meter, her vant amerikaneren Michael Johnson gull.

Under OL 2004 i Athen ble han tidenes eldste finaledeltaker i en sprintøvelse. Han kom på fjerdeplass på 200 meter, i en alder av nesten 37 år.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Windhoek
Namibiske sprintere
Alumni fra Brigham Young University
IOK-medlemmer
Olympiske sølvmedaljevinnere for Namibia
Verdensmestere i friidrett for Namibia
VM-sølvmedaljevinnere i friidrett for Namibia
Verdensmestere i friidrett innendørs
Afrikamestere i friidrett
Medaljevinnere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Namibia under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Medaljevinnere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Namibia under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Namibia under Sommer-OL 2004
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Namibia under VM i friidrett 1991
Deltakere for Namibia under VM i friidrett 1993
Deltakere for Namibia under VM i friidrett 1995
Deltakere for Namibia under VM i friidrett 1997
Deltakere for Namibia under VM i friidrett innendørs 1993
Deltakere for Namibia under Afrikamesterskapet i friidrett 2002
Gullmedaljevinnere under samveldelekene for Namibia
Deltakere for Namibia under VM i friidrett 1999
Asbjørn Lindboe


Asbjørn Lindboe (født 19. juni 1889 i Trondheim, død 8. mars 1967 i Bærum) var en norsk jurist, embetsmann, justisminister og fylkesmann. 

Lindboe var sønn av lagmann i Trondheim og stortingsrepresentant (V) Jacob Albert Lindboe. Han ble cand.jur. i 1914, og var sorenskriverfullmektig i Nordfjord 1914–1915, fullmektig ved Trondheim byfogdembete 1915–1919 og privatpraktiserende sakfører i Trondheim 1919–1931 (høyesterettsadvokat fra 1925). Han var deretter justisminister i Bondepartiregjeringene til Kolstad og Hundseid 1931–1933. Fra 1933 var han sorenskriver i Inderøy sorenskriverembete, en stilling han hadde fram til han ble avsatt av okkupasjonsmyndighetene i 1943. 23. november 1945 ble han utnevnt til fylkesmann i Nord-Trøndelag, og tiltrådte i 1946. Han gikk av for aldersgrensen i 1959 og flyttet deretter til Bærum.

Han var medlem av Trondheim bystyre for Frisinnede Venstre 1923–1925, medlem av Bondepartiets landsstyre fra 1938 og medlem av styret i Norges Grønlandslag fra det ble etablert i 1931. Lindboes privatarkiv befinner seg i Gunnerusbiblioteket i Trondheim.

Virke ved Studentersamfundet i Trondhjem 
I Studentersamfundet i Trondhjems første år var Asbjørn Lindboe en av de viktigste skikkelsene. Han medvirket både som forfatter og skuespiller i de første UKErevyene, men er i dag mest kjent for å ha vært lederen av Studentersamfundets Byggekomité, hvis mål var å samle inn penger og bygge et nytt hus til Studentersamfundet i Trondhjem. I 1929 ble dette huset bygd, og det er fremdeles Studentersamfundet i Trondhjems tilholdssted. Som aktiv i Studentersamfundet var Lindboe innehaver av Storkors av Den Gyldne Kat, Studentersamfundets Interne Teaters orden, 1919 og Storkors av De Sorte Faars Ridderskab, Studentersamfundet i Trondhjems orden.

Forfatterskap 
 Privat rettergang. Tanum forlag, 1944
 Lagmann Lindboe : En politikerprofil og noen tidsbilder fra 1880 -1890 årene. Tanum forlag, 1961
 Fra de urolige tredveårene : Dagboksnedtegnelser og kommentarer. Tanum forlag, 1965

Utmerkelser 
Lindboe var Kommandør av St. Olavs Orden.

Referanser

Litteratur 
 Nekrolog, Verdens Gang, 9. mars 1967.

Eksterne lenker 
 
 
  Asbjørn Lindboes privatarkiv finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket

 

Norske justisministre
Sp-statsråder
Norske statsråder 1905–1940
Lokalpolitikere fra Frisinnede Venstre
Fylkesmenn i Nord-Trøndelag
Sorenskrivere
Norske høyesterettsadvokater
St. Olavs Orden
Personer fra Trondheim kommune
Lokalpolitikere i Sør-Trøndelag
Millioner år

Millioner år eller mega-annum (Ma) er et tidsenhet som ofte brukes i vitenskapelige beskrivelser av astronomi, geologi og paleontologi med mer, til å angi tid i millioner år, både framover og bakover i tid. Ma må ikke forveksles med tidsforkortelsen mya (million years ago = millioner år siden), som kun angir tiden bakover i tid.

På engelsk brukes også ofte betegnelsen mya eller m.y.a. som er en forkortelse for million years ago. Tidsenheten brukes for å angi tiden før nåtid, på engelsk forkortet B.P. (before present eller egentlig before AD 1950, det vil si «før år 1950»). Én million år skrives med vitenskapelig tierpotens 106 år.

På samme måte som den engelske enheten bya eller b.y.a., det vil si billion years ago («milliarder år siden»), blir også mya vanligvis skrevet med små bokstaver. Enheten bya blir i vitenskapelige sammenhenger ofte erstattet med enheten Ga, Gigaannum.

Hendelser rundt 1 mya

Astronomi dybdetid
Lyset vi ser nå fra Andromedagalaksen startet 2.5 mya
Lyset vi (ikke) ser nå fra sentrum av Melkeveien startet 0.026 mya

Geologi Periode (geologi) (Neogen)
Pliocen 5.3 to 2.5 mya
last geomagnetic reversal was 0.78 mya
(Eem interglasial) istid startet 0.13 mya
Holocen startet 0.01 mya

Prehistorisk tid Paleontologi

Homo erectus eksisterte fra 1.9 til 0.07 mya
og lærte to kontrollere ild fra 1.5 til 0.5 mya
og koloniserte Asia fra 0.5 til 0.3 mya
Homo sapiens ble adskilt fra Neandertal-slekten 0.6 mya
og vandret ut fra Afrika fra 0.076 mya 
og vandret inn i Australasia fra 0.07 mya
og koloniserte hele Eurasia 0.04 mya
og dannet kultur siden Øvre Paleolitisk Revolusjon 0.04 mya

Se også
 annum
 Before Present
 bya – billiard years ago – milliarder år siden
 tya

Tidsenheter
Blåkläder

AB Blåkläder (Sverige), ble grunnlagt i Svenljunga 1959. Det ble først kjent som Gustonbolaget.

Blåkläder internasjonalt 
Blåkläder AB Sverige er det styrende organet i Blåkläder. De har flere datterselskaper rundt om i verden, slik som i USA, Storbritannia, Norge, Hongkong, Canada, Finland, Tyskland og Østerrike.

Blåkläder har en egen fabrikk i Vietnam der produserer rundt én million plagg årlig. Fabrikken er SA8000-sertifisert, en garanti for at barnearbeid ikke forekommer ved deres fabrikker.

Blåkläder Norge 
Kleshuset Aug. P. Horn ble i 1898 etablert med lokaler i Karl Johansgate.

I 1925 ble av økonomiske årsaker virksomheten flyttet til Moss. Etter hundre år med samme navn byttet Aug. P. Horn i 1995 navn til Horn Yrkesklær AS, og kort etter flyttet selskapet inn i lokaler på Jeløya.
I 1999 ble selskapet kjøpt opp av det svenske Blåkläder-konsernet, men fortsatte virket som før og under samme navn.
1. mars 2001 skiftet selskapet nok en gang navn (til Blåkläder AS) og har hovedkontor og besøksadresse på Solgaard Skog i Moss.

Referanser 

Svenske industriselskaper
Selskaper etablert i 1959
1959 i Sverige
Lena Headey

Lena Headey (født 3. oktober 1973 på Bermuda) er en engelsk skuespiller.

Tidlig liv 
Hennes far var en engelsk politisjef og ble sendt til Bermuda for å trene politistyrken der, og i denne perioden ble Lena Headey født. Familien returnerte til Huddersfield i West Yorkshire da hun var 8 år gammel.

Karriere 
Lena Headey har hatt roller i Possession, Gossip, Onegin, The Remains of the Day, og en rekke andre filmer. Hun har vært med i to filmer med Piper Perabo: The Cave, hvor de spilte den eneste kvinnen i filmen, og i Imagine Me & You, hvor de skildret kjærligheten.

Hun har også spilt Sarah Connor i TV-serien Terminator: The Sarah Connor Chronicles. Hun har også spilt Dronning Gorgo i 300 filmen i 2007.

Hun hadde rollen som Cersei Lannister i HBOs TV-serie Game of Thrones.

Privat 
Hun giftet seg med Pete Paul 19. mai 2007 og er en nær venn av skuespilleren Piper Perabo, Lenas medspiller i The Cave og Imagine Me & You

Filmografi

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Lena Headey fansite

Engelske skuespillere
Game of Thrones-skuespillere
Personer fra Hamilton (Bermuda)
Personer fra Huddersfield
Gunnar Bakke

Gunnar Bakke (født 24. oktober 1959 i Bergen) er en norsk politiker for FrP.  Han har sittet i bystyret i Bergen siden 1995, og i fylkestinget i Hordaland siden 2003. Han er også leder for Fremskrittspartiet i Hordaland.

I oktober 2007 ble han valgt til  ordfører i Bergen kommune for valgperioden 2007–2011. Bakke vektla som ordfører rollen som ombudsmann for byens innbyggere, som ambassadør for byen utad, og som tilrettelegger og systemutvikler av byens politiske styringsform.

Bakke er oppvokst på Tysnes og bosatt i Arna. Han er utdannet bakermester, og var tidligere daglig leder for Baker Brun i Bergen.

Fra 1995–1999 satt han i bystyrets hovedutvalg  for skole, og fra 1999–2007 satt han i bystyrets hovedutvalg for finans, kultur og næring.  Fra 2007 til 2011 var han ordfører og medlem av bystyrets komité for finans. Som ordfører ledet han også bystyrets Forretningsutvalg og Valgstyre.

Den 31. oktober 2011 ble Bakke byråd for kultur, næring, idrett og kirke i Bergen. Den 31. mars 2014 annonserte han sin umiddelbare avgang "med bakgrunn i uenighet om veivalg knyttet til konkrete saker".  

Han har hatt styreverv i  Bollecompagniet AS, Vestlandske Bakerforbund, Nygårdstangen AS, Bergenshalvøens Kommunale Kraftselskap AS, Bergen Tomteselskap AS, Gaia Trafikk AS, Bergen og Omegn Boligbyggelag, Bergen Bygg og Eiendom KF, Stiftelsen Siljustøl Museum, Edvard Grieg Museum Troldhaugen KF, Hardangerbrua AS og Bergen og Omland Havnevesen.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

FrP-ordførere i Hordaland
Byråder i Bergen
Ordførere i Bergen
Personer fra Bergen kommune
Driver (film)

Driver (The Driver) er en amerikansk action-krim-film fra 1978 regissert av Walter Hill (også manus). Hovedrollen som «The driver» spilles Ryan O'Neal.

Handling
En politietterforsker (Bruce Dern) går til store anstrengelser for å sette opp en felle som kan avsløre en profesjonell «driver» (Ryan O'Neal), dvs. personen som kjører ransmenn bort fra åstedet. Ingen har noen sinne sluppet ut av detektivens grep – utenom "The Driver". Feiltrinn gjør ham rasende, vanvittig og besatt. Etterhvert gjelder ingen regler og lover lenger. Med bestikkelser, trusler og vold går han helt over styr i sin rasende jakt, som får sin utladning i en høydramatisk biljakt. Det hele utviklet seg etterhvert til en høk over høk historie.

I rollene
(utvalg)
Ryan O'Neal ....  The Driver 
Bruce Dern ....  The Detective 
Isabelle Adjani ....  The Player 
Ronee Blakley ....  The Connection 
Matt Clark ....  Red Plainclothesman 
Felice Orlandi ....  Gold Plainclothesman 
Joseph Walsh ....  Glasses 
Rudy Ramos ....  Teeth

Eksterne lenker
 

Actionfilmer fra USA
Bilfilmer
Filmer fra 1978
Engelskspråklige filmer
Wii Play

Wii Play er en samling med videospill for Nintendo Wii. Minispillene er utformet for å bruke Wii-kontrollens funksjoner og det følger en kontroll med ved innkjøp av spillet. Spillet har solgt 6,52 millioner kopier per 1. november 2007, var da nest mest solgte Wii spillet.

Spill som inngår i samlingen

- Shooting range: Spillere sikter med Wii kontrollen og skyter på bokser, duer og så videre.

- Find Mii: Finn en Mii du har laget på skjermen, blant en flom av andre mennesker.

- Table Tennis: Spillerne sikter på skjermen med Wii kontrollen og beveger dermed den fiksjonelle raketen på skjermen.

- Pose Mii: Få din Mii til å bevege seg inn i bestemte mønstere.

- Laser Hocket: Typisk luft-hockey spill, treff ballen og prøv å treffe motstanderens mål.

- Fishing: Bruk Wii kontrollen som en fiskestang, og prøv å fange "The king of the pound"

- Billiard: Bruk Wii kontrollen som en kø og skyt ballene ned i hullene.

- Charge: Spillerne rir på kuer for å treffe flest mulig fugleskremsler. Man beveger på Wii remoten for å bevege kuene.

- Tanks: Stridsvognspill på en 2D-plattform, prøv å skyte ned de datastyrte stridsvognene.

Eksterne lenker 
 

Wii-spill
Videospill fra 2006
Selskapsspill
Videospill utviklet i Japan
Coca-Cola Light

Coca-Cola Light er The Coca-Cola Companys første sukkerfrie cola. I likhet med de fleste moderne Cola-produkter, bruker Coca-Cola Light nå aspartam som søtningsmiddel i denne brusen, etter en periode der det ble brukt sukralose. 

I Storbritannia og Nord-Amerika går Coca-Cola Light under navnet Diet Coke. I konkurranse med blant annet Pepsi Max har Coca-Cola også lavkaloriproduktet Coca-Cola Zero.

Eksterne lenker 
 

Light
Varemerker
Coladrikker
The Aller Værste! (album)

The Aller Værste! er et samlealbum av The Aller Værste! som ble gitt ut av Virgin Records i 1999. Plata inneholder alle sangene fra bandets to første 7", samt spor fra LP-ene Materialtretthet og Disniland i de tusen hjem og et opptak fra Spellemannprisen der de fremførte «Bare ikke nok» sammen med Kringkastingsorkestret. Bandets siste 7" er ikke representert. Med unntak av sangene fra Materialtretthet og versjonen av «Bare ikke nok», var det første gang disse sangene ble utgitt på CD.

Sporliste

 «Dans til musikken» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «Må ha deg» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «Store sterke damer» (Harald Øhrn/The Aller Værste!)
 «Søster, søster» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «På vei hjem» (Sverre Knudsen/The Aller Værste!)
 «Bare en vanlig fyr» (Chris Erichsen/The Aller Værste!)
 «Materialtretthet» (Sverre Knudsen/The Aller Værste!)
 «Hong Kong» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «Disniland i de tusen hjem» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «Bare du som passer på» (Harald Øhrn/The Aller Værste!)
 «Ingen vei tilbake» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «Spisse sko» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «Blålys» (Harald Øhrn/The Aller Værste!)
 «Rene hender» (Chris Erichsen/The Aller Værste!)
 «Du sklei meg så nær innpå livet» (Chris Erichsen/The Aller Værste!)
 «Diskodrøv» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «Hekt» (Sverre Knudsen/The Aller Værste!)
 «Oppvekst» (Harald Øhrn/The Aller Værste!)
 «Slutt» (Chris Erichsen/The Aller Værste!)
 «Dødelige drifter» (Lasse Myrvold/The Aller Værste!)
 «Bare ikke nok» (Sverre Knudsen/The Aller Værste!) – med Egil Monn-Iversen & Kringkastingsorkesteret

Medvirkende

The Aller Værste!
 Chris Erichsen, gitar, sang
 Ketil Kern, trommer
 Sverre Knudsen, bass, orgel, sang, produsent, artwork 
 Lasse Myrvold, gitar, orgel, sang
 Harald Øhrn, bass, orgel, sang

Øvrige
 Svein Johannessen – trombone
 Øyvind Nord – trompet
 Kim Augestad – produsent
 Svein Paulsen - produsent
 Svein Rønning – lydtekniker
 Kim Hiorthøy – artwork
 Geir Rakvaag – fotograf, konsulent, albumnotater
 Lars Lauritzen – manager
 Audun Strype – mastering

The Aller Værste!-album
Musikkalbum fra 1999
Norske samlealbum
Live 1980

Live 1980 er et konsertalbum av The Aller Værste!, spilt inn på Hulen i Bergen i 1980 av NRK og utgitt av Musikkoperatørene og Kippers på LP og CD i 2007. LP-versjonen, som kom i 487 eksemplarer, ble raskt utsolgt. Innspillingen hadde tidligere vært tilgjengelig som bootleg.

Inntektene fra plata gikk til avdøde Lasse Myrvolds datter.

Sporliste

 «Albatross»
 «Du sklei meg»
 «Spisse sko»
 «På vei hjem»
 «De invalide»
 «Døgnflue»
 «Bare du som passer»
 «Søster, søster»
 «Ingen vei tilbake»
 «Igjen»
 «Hekt»
 «Menneskelig svikt»
 «Dicodrøv»
 «Materialtretthet»
 «Blålys»

Medvirkende

The Aller Værste!
 Chris Erichsen, gitar, sang
 Ketil Kern, trommer
 Sverre Knudsen, bass, orgel, sang, albumnotater
 Lasse Myrvold, gitar, orgel, sang
 Harald Øhrn, bass, orgel, sang

Referanser 

The Aller Værste!-album
Konsertalbum fra 2007
Norske konsertalbum
Europavei 45 (Danmark)

Europavei 45 i Danmark er en motorvei som går mellom Fredrikshavn og Padborg i Danmark. Den er 352 km lang. Veien er del av europavei 45.

Før 1992 hadde veien betegnelsen E3 og A10.

Knutepunkter

  Ferge fra Fredrikshavn til Göteborg i Sverige
Fredrikshavn  til Hjørring

 Sæby N
 Sæby S 
 Flauenskjold
 Jyske Ås
 Hjallerup
 Hjallerup Enge Ø ()
 Lyngdrup
 Vodskov N
 Vodskov
 Bouet  til Thisted
 Vendsyssel   til Hirtshals
 Nørresundby N
 Nørresundby C
 Limfjordstunnelen, 582 m
 Aalborg N  til Aalborg sentrum
 Øster Uttrup Vej (Aalborg)
 Humlebakken (Aalborg)
 T.H. Sauersvej (Aalborg)
 Aalborg C
 Aalborg S
 Dall ()
 Svenstrup
 Støvring N
 Støvring S
 Himmerland
 Sønderup  til Viborg
 Haverslev
 Hobro N  til Fjerritslev
 Hobro V
 Onsild
 Handest
 Purhus
 Randers N
 Randers C  til Holstebro
 Gudenå
 Randers S  til Silkeborg
 Sønder Borup  til Ebeltoft  til Grenaa 
 Hadsten
 Århus Nord   til Grenaa  til Ebeltoft  
 Århus N
 Tilst  til Århus og til Hanstholm
 Tilst   til Viborg (planlagt)
 Pedersminde / Blankhøj
 Århus Vest   til Herning og til Århus V
 Århus S
 Hørning
 Århus Syd  (vej 501) til Århus S
 Skanderborg N
 Skanderborg V
 Skanderborg S
 Ejer Bavnehøj 

 Horsens N
 Horsens V  til Viborg og til Juelsminde
 Horsens S  til Esbjerg
 Hedensted
 Hornstrup  til Juelsminde
 Vejle Nord   til Herning  og til Viborg
 Vejle N
 Vejlefjordbroen 1 710 m
 Vejle C  til  og til Fredericia
 Vejle S 
 Skærup
 Skærup   til Odense og København
 Kolding Ø
 Bramdrupdam
 Kolding Vest   til Esbjerg
 Kolding V
 Hylkedal
 Kolding S  til Tønder
 Christiansfeld
 Haderslev N
 Vojens  til Gabøl og til Haderslev
 Ustrup
 Haderslev S
 Aabenraa N  til Esbjerg
 ()
 Aabenraa S  til Felsted
 Stubbæk  til Tinglev og til Aabenraa
 Kliplev   til Sønderborg 
 Kliplev  til Tønder
 Kruså
 Bov 
 Padborg
 Frøslev
 Tyskland

Se også
Europavei 45

Europaveier i Danmark
Veier i Danmark