alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Luftforsvarets stasjon Vardø

Luftforsvarets stasjon Vardø var en kontroll- og varslingsstasjon som ble opprettet på Vårberget i Vardø i mars 1952. LSTN Vardø var da den ble nedlagt i 1994 den østligste avdeling i Luftforsvaret. Stasjonen var ikke NATO-finansiert som en del av Nadge-systemet, men rapporterte flytokt inn i dette systemet. 

Nedleggingen kom som en følge av at FENRIS-systemet automatiserte den operative driften, og anlegget omgjort til et radarhode under Luftforsvarets stasjon Sørreisa. Stasjonen var mens den var i drift oppdelt i tre avdelinger, operasjonsskvadronen, teknisk skvadron og administrasjonsskvadronen, hver ledet av en major.

Stasjonens motto var «Vakt mot øst», og det militære kallesignalet var «Osborne».
Leiravisen Stormposten, grunnlagt av flysoldat Jon Skolmen, utkom fra 1962.

Det finnes planer om å plassere en ny militær radar på Grøhøgda fra 2022. Den nye radaren i Vardø er en av Luftforsvarets åtte nye radarstasjoner. Hele prosjektet har en kostnadsramme på vel åtte milliarder kroner.

Stasjonssjefer

Se også
Forsvarets stasjon Vardø

Referanser

Eksterne lenker
 jankrogh.com: PDF-utgave av leiravisen Stormposten sommeren 1981
 jankrogh.com: PDF-utgave av leiravisen Stormposten nr. 1 fra 1986
 LSTN Vardø på Facebook

Norske nedlagte militæravdelinger
Vardø
Militære installasjoner i Troms og Finnmark
Byggverk i Vardø
Etableringer i 1952
Opphør i 1994
Vardøs historie
Stormposten

Stormposten var leiravisen ved Luftforsvarets stasjon Vardø. Den utkom første gang i 1962 i stensilert utgave. Første redaktør var flysoldat Jon Skolmen. Da første nummer av 25. årgang utkom i 1986 antok daværende redaktør at om lag 80 aviser hadde utkommet.

Eksterne lenker 
 jankrogh.com: PDF-utgave av Stormposten nr. 1 fra 1986

Norske leiraviser
Vardø
Aviser etablert i 1962
Lund

Lund betyr skogholt eller samling av frittstående trær, men kan også vise til:

Hellig lund – En samling av trær med rituell funksjon

Lund (Rogaland) – en kommune i Rogaland
Lund (Kristiansand) – en bydel i Kristiansand kommune, Agder
Lund (Namsos) – ei bygd i Namsos kommune i Trøndelag
Lund kommune (Sverige) – en kommune i Skåne i Sverige
Lund (by) – en by i Lund kommune i Sverige
Lund (Gästrikland) – et tettsted i Gävle kommune i Sverige

Lund (slekt) - en norsk slekt
Lund (etternavn) - etternavn
Litteraturpriset till Astrid Lindgrens minne

Litteraturpriset till Astrid Lindgrens minne, på engelsk Astrid Lindgren Memorial Award, forkortet ALMA, er en internasjonal utmerkelse for arbeid med barnebøker. Prisen deles ut til barnebokforfattere eller illustratører, men kan også tildeles organisasjoner som fremmer barns og unges lesing og rettigheter i den svenske forfatteren Astrid Lindgrens ånd. Prisen ble opprettet av den svenske regjeringen i 2002 og blir administrert av den svenske statens kulturråd underlagt det svenske kulturdepartementet.

Vinneren av ALMA-prisen bekjentgjøres i mars, men deles ut i mai eller begynnelsen av juni. Prissummen på fem millioner svenske kroner gjør den til den største pengeprisen for barne- og ungdomslitteratur og verdens nest største litteraturpris etter nobelprisen i litteratur. En tilsvarende sum går til administrative kostnader.

Prisvinnere
 2003: Christine Nöstlinger, østerriksk forfatter, og Maurice Sendak, amerikansk illustratør og forfatter
 2004: Lygia Bojunga, brasiliansk forfatter
 2005: Ryōji Arai, japansk illustratør, og Philip Pullman, britisk forfatter
 2006: Katherine Paterson, amerikansk forfatter
 2007: Banco del Libro, venezuelask institusjon for fremme av bøker og barns lesing
 2008: Sonya Hartnett, australsk forfatter
 2009: Tamerinstituttet (Tamer Institute for Community Education), en palestinsk organisasjon for utdanning og lesestimulering blant barn i Gaza og på Vestbredden
 2010: Kitty Crowther, belgisk bildebokskaper
 2011: Shaun Tan, australsk tegneserie- og bildebokskaper
 2012: Guus Kuijer, nederlandsk barnebokforfatter
 2013: Marisol Misenta (Isol), argentinsk forfatter og illustratør
 2014: Barbro Lindgren, svensk forfatter
 2015: PRAESA, Project for the Study of Alternative Education in South Africa, sørafrikansk organisasjon for leseforskning og lesefremmende tiltak
 2016: Meg Rosoff, amerikansk forfatter
 2017: Wolf Erlbruch, tysk forfatter
 2018: Jacqueline Woodson, amerikansk forfatter.
 2019: Bart Moeyaert, belgisk forfatter.
 2020: Baek Heena, koreansk illustratør
 2021: Jean-Claude Mourlevat fransk forfatter
 2022: Eva Lindström, svensk illustratør og forfatter

Vinnergalleri

Se også 
 Astrid Lindgren-prisen, årlig litteraturutmerkelse som gis til svenske barnebokforfattere
 H.C. Andersen-prisen, internasjonal barnebokpris som deles ut av IBBY hvert annet år

Referanser

Eksterne lenker
 

Barnelitteraturpriser
Svensk litteratur
Utmerkelser etablert i 2002
2002 i Sverige
Hennes & Mauritz

H & M Hennes & Mauritz AB (markedsført som H&M) er en svensk butikkjede med hovedkontor i Stockholm som spesialiserer seg på klær. Det ble grunnlagt av Erling Persson, som åpnet den første butikken i Västerås i september 1947. H&Ms managing director er i dag Karl-Johan Persson.

I 2013 hadde H&M totalt 114 butikker i Norge. H&Ms nordligste butikk åpnet i Alta i november 2009.

Historie 
H&M Hennes & Mauritz AB (H&M) ble grunnlagt i Sverige i 1947. Erling Persson hadde vært en tur i USA og besøkt lavprisvarehuset Lerner på 37th Street i New York. Her så han moteriktige dameklær som raskt kunne byttes ut om trenden snudde, en forretningsidé basert på lave produksjonsutgifter og små lagre. Hjemme i Västerås stengte Perssons far sin egen butikk for å investere i sønnens prosjekt. En fiskebutikk i Stora gatan 28 ble omgjort til klesbutikk med navnet Hennes. I 1968 kjøpte Erling Persson lokalene til Mauritz Widfors i Sergelgatan 22 i Stockholm, der det ble solgt jakt- og herreklær. Fra før lå det en Hennes-butikk i nabolokalene i Sergelgatan, en butikk som Persson ville utvide. Med i kjøpet fulgte et lager med herreklær som Persson inntok i sitt varetilbud. Samtidig omdøpte han firmaet til Hennes & Mauritz som siden ble forkortet til H&M. 

Bedriftens forretningsidé er å tilby mote og kvalitet til gunstig pris. H&M er notert på OMX Nordiske Børs Stockholm. Ved utløpet av 2015 var det rundt 4 000 H&M-butikker i 61 land. H&M har cirka 148 000 ansatte og omsetning var i 2015 totalt 210 milliarder svenske kroner, inklusive omsetningsavgift. H&M har et bredt sortiment som er delt opp i et antall konsepter for dame, herre, ungdom, barn og kosmetikk. Bedriftens kleskolleksjoner skapes av egne designere og mønstermakere. H&M eier ingen fabrikker selv, men benytter seg av rundt 700 uavhengige leverandører primært i Asia og Europa. Lønn til syersker utgjør rundt 0,5 % av prisen på et plagg. 

H&M har seks underkjeder: Monki, Weekday, &otherstories, ARKET, Afound og COS.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Selskaper notert på Stockholmsbørsen
Svenske selskaper
Klesmerker
Klesprodusenter
Klesbutikker
Etableringer i 1947
Stod

Stod er en tidligere kommune i Nord-Trøndelag. Bygda Stod ligger på sørsiden av Snåsavatnet. Den strekker seg fra tettstedet Steinkjer østover til grensen mot Snåsa. Stod er mest kjent for helleristningsfeltet Bølareinen med rundt  år gamle ristninger av dyr og mennesker. Det finnes flere andre fornminner, blant annet to steinkretser, én på gården Nordgård og én på prestegården, men begge er delvis ødelagt.

Historikk 
Stod herred ble opprettet 1. januar 1838. Den 23. januar 1858 ble Steinkjer skilt ut av Stod som en egen bykommune. Den 1. januar 1869 ble Egge skilt ut fra Stod, og den 1. januar 1909 fulgte Kvam.

I 1953 hadde Stod 1429 innbyggere, fordelt på 257 km². Stod ble 1. januar 1964 slått sammen med Beitstad, Egge, Kvam, Sparbu, Steinkjer og Ogndal til dagens Steinkjer kommune. 

Sognekirka for Stod er For kirke (tidligere Stod kirke.)

I eldre tid var Stod atskillig større enn nå. Herredet nådde helt ut til Beitstadfjorden og omfattet det som senere ble delt opp i Stod, Egge og Kvam herreder. Tettsteder er det tidligere kommunesenteret Binde og Sunnan som ligger ved sørenden av Snåsavatnet og var endestasjon for jernbanen en periode. Fra Sunnan gikk det dampbåt videre til Snåsa. 

Tradisjonelt var jord- og skogbruk de viktigste næringsveiene, utbyggingen av Nordlandsbanen førte med seg nye arbeidsplasser og bygda hadde eget meieri. Idag ligger de viktigste arbeidsplassene på Steinkjer, men driftige stodbygger har også klart å finne nye muligheter i tradisjonelle næringsgrener, de mest kjente er «Friskgården» som har utviklet gårdsbasert rehabilitering til den største private arbeidsplassen i bygda, og «Brandheia Villmarksleir».

Næringsliv 
Landbruk er den viktigste næringsveien i Stod, men det finnes over 200 bedrifter i bygda. Næringslivet i Stod omsetter for 250 millioner hvert år.

Stod strekker seg fra vann til fjell, fra Snåsavannet til kanten av Skjækra og Snåsafjella. Det drives utstrakt jakt og fiske samt andre friluftsaktiviteter i området.

Skole og barnehage 
Binde skole er stedets grunnskole. 

Marisletta barnehage SA er en privat barnehage som eies av foreldrene.

Foreninger og lag (utvalg) 
 Stod Idrettslag
 Forr skytterlag
 Friske Viljer 4H
 Sunnan VIL
 Stod familiemusikk
 Stod sanitetslag
 Forr Songlag
 Binde skolekorps med drilltropp
 Stod pensjonistforening
 Stod seniordans
 Forr Historielag

Litteratur 

Lyngstad, Roger (2017). Bygdebok for Stod, Kvam og Egge, Bind 5a. Steinkjer ISBN 978-82-691008-0-8.

Se også 
Liste over ordførere i Stod

Tidligere kommuner i Nord-Trøndelag
Delområder i Steinkjer kommune
Steinkjers historie
Norske kommuner etablert i 1838
Kommuner opphørt i 1964
Bygder og grender i Trøndelag
Snåsavatnet

Snåsavatnet (sørsamisk: Snåasenjaevrie) er en innsjø i Steinkjer og Snåsa kommuner i Trøndelag. Med et areal på  er den Norges sjette største innsjø og den største i Trøndelag. Den har utløp i vest via Fossemvatnet og Reinsvatnet til Byaelva som igjen blir til Steinkjerelva som renner gjennom Steinkjer by til Beitstadfjorden som er innerste del av Trondheimsfjorden.

Snåsavatnet er 42 km langt og har største bredde 5 km. Overflaten er 22 m.o.h. og største dybde er 121 meter (99 meter under havets overflate). Det har et volum på 5,5 km3 og får tilsig fra et areal på 1418 km2. Vannet har med middelvannføring på 52 m3/s en teoretisk oppholdstid på 3,3 år i innsjøen. Snåsavatnet ble regulert første gang i 1768 og senere i 1910. 
Snåsavatnet er regnet som et meget godt fiskevann med ørret, røye og lake. Fangstrekorden på ørret skal være på 12,7 kilo fra 1988. 

Fra 1871 og frem til jernbanen kom til Snåsa i 1926 ble Snåsavatnet brukt som transportåre av en rekke dampbåter der båten Bonden var den største. Bonden ble hugget opp i Snåsa etter at driften ble innstilt. I 1992 kom Bonden 2 i drift som charterbåt på Snåsavatnet. Driften gikk bare noen år, og etter mange år i opplag på Sunnan ble båten hugget opp.

Kraftproduksjon 
Det er flere vannkraftverk rundt Snåsavatnet og i elver som fører til Snåsavatnet: Gravbrøtfoss, Storåselva, Mela, Bruvollelva, Strindmoelva, Skogelva og Tverråa kraftverk. Bogna kraftverk ligger ved Snåsavatnet og får vann overført fra kraftmagasinet Bangsjøan, det vil si vann som fra naturens side har avløp mot Namsenfjorden, men som etter kraftutbygging får avløp til Trondheimsfjorden via Snåsavassdraget. Sundfossen kraftverk ligger etter utløpet av Snåsavatnet mot Fossemvatnet. Lenger nede i vassdraget ligger Byafossen kraftverk.

Sjøormen i Snåsavatnet 
Historikeren Gerhard Schøning beskrev en sjøorm i Snåsavatnet i sin reisebeskrivelse fra 1770-årene. Sokneprest Svend Busch Brun beskrev sjøormen i Om Sneaasen fra 1817. I 1991 ble sjøormen midlertidig vernet av Fylkesmannen i Nord-Trøndelag. I 2007 ble sjormen etter en navnekonkurranse gitt navnet Kudulla etter det gamle navnet Kudulen som var brukt om Snåsavatnet.

Snåsavatnet Rundt 

Siden 2007 har sykkelrittet Snåsavatnet Rundt vært arrangert. Det hadde i august 2016 tre løyper på 7 km, 30 km og 117 km. Arrangør har vært Følling IL og Steinkjer CK.

Se også 
 Liste over innsjøer i Skandinavia
 Helleristningen Bølareinen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Dybdekart over Snåsavatnet, NVE 1970

Innsjøer i Steinkjer
Innsjøer i Snåsa
Reservoarer i Trøndelag
Snåsavassdraget
Det nordtyske forbund

Det nordtyske forbund (Norddeutscher Bund) var en union av stater som eksisterte 1867–1871 mellom oppløsningen av Det tyske forbund og den tyske riksgrunnleggelse.

Etablering 
Under Den østerriksk-prøyssiske krig i 1866 annekterte Preussen alle områder nord for elven Main som hadde vært under kontroll av deres motstandere, blant annet Hannover og Schleswig-Holstein, med unntak av Sachsen, Hessen-Darmstadt, Sachsen-Meiningen og Reuss eldre linje. Også de nordlige delen av Bayern ble heller ikke berørt. For å sikre fremtidig støtte fra Østerrike, sørget Bismarck for at det ble sluttet en moderat fredsavtale.

Prøyssisk dominans

Forfatningen

Avvikling 

Det nordtyske forbund ble under Tysklands samling avløst av Det tyske keiserrike etter forbundets seier i Den fransk-prøyssiske krig. Dette skjedde ved at Kongeriket Bayern, Kongeriket Württemberg, Storhertugdømmet Baden sammen med de delene Storhertugdømmet Hessen som ikke hadde sluttet seg til forbundet, gikk sammen med statene i forbundet og dannet Det tyske keiserrike. 

Vilhelm I ble som prøyssiske konge keiser med tittelen tysk keiser, og ikke keiser av Tyskland, siden Østerrike ikke var med i denne lilletyske løsning.

Referanser 

Nordtyske forbund
Stater og territorier etablert i 1866
Stater og territorier etablert i 1867
Stater og territorier opphørt i 1871
Tiller

Tiller er et område og sogn i bydelen Heimdal i Trondheim kommune. Stedet var frem til 1964 en egen kommune.

Tiller kirke er sognekirke i Tiller sogn i Heimdal prosti. Det 24 km² store sognet omfatter de delene av stasjonsbyen Heimdal som ligger øst for jernbanen, og østover til Nidelva. Med formannskapslovene av 1837 var Tiller sogn en del av Klæbu formannskapsdistrikt, men ble utskilt som en egen landkommune med 533 innbyggere i 1899. I 1964 ble Tiller, Leinstrand, Byneset og Strinda innlemmet i Trondheim kommune. Tiller kommune hadde på dette tidspunktet 3 595 innbyggere.

Europavei 6 passerer gjennom Tiller fra nord til sør, og forbinder Trondheim med Melhus. En ny firefelts vei ble bygd i perioden 2011-2019. Første fase stod ferdig i 2013, mens resten ble åpnet senhøsten 2019. Tiller har store næringsarealer med blant annet kjøpesentre og rundt 300 bedrifter, særlig i Tillerbyen (tidligere Heimdalsmyra). Blant kjøpesentrene i dette området er City Syd det mest kjente. Ellers kan en nevne Tillertorget og StorM Senteret.

På Tiller finnes Rosten, Tonstad og Hårstad skoler, med til sammen rundt 1 100 elever, Nidaros Idrettsungdomsskole, Tiller videregående skole og Kristen videregående skole Trøndelag (KVT).

Den organiserte idretten er underlagt Tiller Idrettslag.

Tiller er plass til flere religiøse bygg og fasiliteter som: Tiller kirke, Birgittaklosteret, et katolsk nonnekloster, Rikets Sal tilhørende Jehovas Vitner, og det buddhistiske Chua Don Hau Tempelet.

Referanser
Siri Pettersen

Siri Pettersen (født 28. oktober 1971) er en norsk tegneserieskaper og forfatter. Hun er mest kjent for fantasyseriene Ravneringene og Jernulven.

Hun vokste opp i Sørreisa og Trondheim, og er i dag bosatt i Oslo. Hun er medlem av Trondheimstegnerne. I 2004 vant hun Sproingprisen for beste nykommer.

Tegneserier 
Pettersen tegner alle sine serier digitalt. Serien hun er mest kjent for er Anti-Klimaks. Andre serier hun tegner er Kråkene og den episke fantasy-fortellingen Myrktid.

Anti-Klimaks er en humorserie med sterke politiske undertoner. Vi møter en gjeng med ungdommer som generelt er i mot det meste. De er leie av dagens samfunn og ønsker å gjøre noe med det. De er veldig ofte uenige, så det er vanskelig å få gjort noe med verden da de bruker mye tid på å krangle seg i mellom. Som Serieskaperen har sagt: Dette er serien for deg som ønsker en annen verden.

Anti-Klimaks var vinneren av Bladkompaniets tegneseriekonkurranse 2002, og som et resultat av dette ble serien trykt i bladet Larsons gale verden 5/2003-2/2004. I 2004 ble Anti-Klimaks-albumet Heller mot enn for! utgitt av Seriehuset.

Kråkene er en tegnet novelleserie uten dialog. To episoder er publisert. En i albumet Anti-klimaks (2004), og en Slagg (2003), en antologi med Trondheimstegnerne.

Ravneringene 
Ravneringene er en norsk fantasyserie med norrøne røtter. Første bok i serien heter Odinsbarn og ble utgitt i september 2013 på Gyldendal Norsk Forlag. Boken ble tildelt Fabelprisen for 2014. Den ble også nominert til Bokhandlerprisen, Kulturdepartementets debutantpris og Bokbloggerprisen. Oppfølgeren heter Råta og ble publisert i oktober 2014. Den tredje og siste boka i serien, Evna, ble gitt ut i 2015. Evna ble nominert til UPrisen for 2016, Bokbloggerprisen for 2015, Bokhandlerprisen for 2015. Evna ble kåret til «Årets bok» av ARK Bokhandel, ble tildelt Sørlandets litteraturpris for 2016 og Havmannprisen for 2015.

Serien er foreløpig solgt til Italia, Estland, Sverige, Finland, Polen, Brasil, Danmark og Tsjekkia.

Maipo film kjøpte filmopsjon til Ravneringene i oktober 2015.

Bibliografi 
 Odinsbarn : Ravneringene 1 – fantasyroman, Gyldendal 2013
 Råta : Ravneringene 2 – fantasyroman, Gyldendal 2014
 Evna : Ravneringene 3 – fantasyroman, Gyldendal 2015
 Bobla – ungdomsroman, Gyldendal 2017
 Antiklimaks : Heller mot enn for! – samling tegneseriestriper, Egmont 2018
 Jernulven: Vardari 1 – fantasyroman, Gyldendal 2020

Ravneringene-prisen 

Pettersen opprettet i 2022 Ravneringene-prisen for å løfte frem ferske fantasyforfattere. Prisen omfatter et pengebeløp, mentoring, og promotering. 

Den første vinneren av prisen, som fikk 50 000 kroner, er forfatter og illustratør Helge Lee, som skriver under pseudonymet H.L. Phoenix.

Referanser

Kilder 
Presentasjon av Siri Pettersen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 Gyldendal.no: Siri Pettersen
 www.siri.net
 www.ravneringene.no

Norske tegneserieskapere
Sproingvinnere
Norske forfattere av fantastisk litteratur
Norske forfattere av ungdomsbøker
Sørlandets litteraturpris
Vinnere av Havmannprisen
Personer fra Sørreisa kommune
Turkmensk

Turkmensk (Туркмен) er nasjonalspråket i Turkmenistan. Språket tales av omtrent 3,43 mill. personer i Turkmenistan, og ca. 3 mill. i andre land, deriblant Iran (2 mill.), Afghanistan (500 000) og Tyrkia (1000).

Turkmensk er et tyrkisk språk. Det er et sørtyrkisk språk i den turkmeniske gruppen, i nært slektskap med krimtyrkisk og salar, og i fjernere slektskap med tyrkisk og aserbajdsjansk.

Turkmensk skrives med kyrillisk alfabet eller arabisk alfabet, selv om president Saparmurat Nijazov de senere år har lovbestemt at turkmensk nå skal skrives i en svært modifisert og tilpasset versjon av det latinske alfabet.

Referanser

Eksterne lenker 
 Turkmen – English Dictionary

Oghuzspråk
Språk i Afghanistan
Språk i Iran
Språk i Turkmenistan
Agglutinerende språk
Vibeke Kruse

Vibeke Kruse (død 1648 i København) var kammerpike for Christian IVs hustru Kirsten Munk. Etter at Kirsten Munk ble utstøtt på grunn av antatt utroskap, innledet kongen et forhold med Kruse i 1629, et forhold som kom til å vare til hans død i 1648.

Christian IV satte sannsynligvis pris på henne. Blant annet fikk hun en livsvarig ytelse på 500 riksdaler i året og senere et gods i Holsten samt en gård i København.  

Vibeke Kruse fikk to barn med Christian IV; Ulrik Christian Gyldenløve i 1630 og Elisabeth Sophie Gyldenløve i 1633.

Da Christian døde på Rosenborg slott lå hun selv alvorlig syk i rommet ved siden av. Corfitz Ulfeldt fikk henne egenhendig kastet ut og hun døde kort tid etter for så å bli begravet ved den nå forsvunne kirke ved Nørre Farimagsgade utenfor vollene. Sønnen fikk senere lov til å flytte kisten med sin mor til Kølstrup kirke på Fyn.

Referanser

Eksterne lenker 
 Biografi – Kvinfo

Dansker
Maitresser
Fødselsår ukjent
Dødsdato ukjent
Dødsfall i 1648
Enkeltpersonforetak

Enkeltpersonforetak (ENK), tidligere enkeltmannsforetak, er en betegnelse som brukes om næringsvirksomhet drevet for en enkeltpersons regning og risiko. Enkeltpersonforetak er ikke innenfor definisjonen av et selskap, men innehaveren plikter å registrere foretaket i Foretaksregisteret i Brønnøysund dersom visse forutsetninger (for eksempel størrelse) er oppfylt. Enkeltpersonsforetak kan registreres i Enhetsregisteret, og må det for å få et organisasjonsnummer. Et enkeltpersonforetaks foretaksnavn må inneholde eierens slektsnavn (etternavn) i tillegg til en navnedel for profilering.

Innehaveren administrerer foretaket basert på lover om regnskap, arbeidsmiljø og andre relevante lover og forskrifter. Innehaveren av foretaket er fullt ut ansvarlig for dets forpliktelser, også med sin private formue. Det gjelder visse krav dersom foretaket har over 30 ansatte, blant annet under hensyn til representasjon for de ansatte i foretakets ledelse.

Eksterne lenker
 Enkeltpersonforetak – Starte og drive bedrift – Altinn
 Elektronisk skjema for registrering av enkeltpersonforetak i Enhetsregisteret – Altinn
 Søk etter foretak i Enhetsregisteret – Brønnøysundregistrene
 Søk i kunngjøringer om foretak – Brønnøysundregistrene

Norske selskapsformer
Foretaksnavn

Foretaksnavn i Norge er det offisielle navnet på en næringsdrivende juridisk person, mest praktisk et selskap. Regler om foretaksnavn finnes i norsk rett i foretaksnavneloven fra 1985. Foretaksnavn kan registreres i Foretaksregisteret, og registreringen innebærer en enerett til dette navnet, samt et vern mot at andre registrerer eller bruker navn som er egnet til forveksling. I tillegg til registrering kan vern også oppnås ved at navnet rent faktisk tas i bruk. 
Det finnes visse restriksjoner på hva slags foretaksnavn som kan benyttes. Et foretaksnavn må ikke  «være egnet til å villede» eller «stride mot lov eller være egnet til å vekke forargelse», se §§ 2-3 og 2-5.

Foretaksnavnet skal opplyse om hva slags selskap det er snakk om. Dette bl.a. for å gjøre kreditorer og andre som kan tenkes å gjøre forretninger med selskapet oppmerksom på deltakernes ansvarsforhold. Aksjeselskap inneholde forkortelsen AS, ansvarlig selskap inneholde forkortelsen ANS eller DA osv. For enkeltpersonforetak er det et krav at innehaverens slektsnavn gjøres til del av foretaksnavnet.

Referanser

Eksterne lenker 
 navnesok.no samsøk for å sjekke om foretaksnavn, varemerke og domenenavn er ledig i Norge
 altinn.no Altinn - Starte og drive bedrift

Immaterialrett
Norsk selskapsrett
Bedriftsøkonomi