alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Kartforretning

En kartforretning er den juridiske betegnelsen på en grenseoppgang i marken etter «delingsloven».
Det er rekvirenten (den som forlanger kartforretningen) som betaler omkostningene ved en kartforretning, og resultatet er et målebrev.

Grunnlag
Etter "delingsloven" av 23. juni 1978 er det «oppmålingsmyndigheten» i kommunen som skal avholde kartforretning.
En kartforretning kan kreves av:
den som har grunnbokshjemmel til eiendommen,
den som har festet vedkommende grunnareal for mer enn 10 år,
kommunen, fylkeskommunen eller staten.

Dersom en eiendom skal deles, eller dersom en del av en eiendom skal festes (leies) bort for mere enn 10 år må det avholdes kartforretning.

Kartforretninger avholdes også for å få fastlagt grenser for en eksisterende eiendom, for å få fastlagt en enkelt grensestrekning, for å justere eksisterende grenser, eller for å få bilagt en grensetvist.

Forberedelse
Oppmålingsmyndigheten sender ut innkalling til grunneieren og til lovlige eiere eller festere av alle tilstøtende eiendommer med minimum en ukes varsel. I innkallingen opplyses om tidspunkt og fremmøtested for forretningen. Det opplyses også om mulighetene for å møte med fullmektig og om klagemulighetene. Partene bes om å medbringe dokumenter som er av betydning for grensefastsettelsen.

Utførelse
Kartforretningens administrator, (som vanligvis er en landmåler), går opp grensene i marken sammen med alle de fremmøtte partene. Eksisterende grensemerker blir merket, og omforente nye grensemerker blir avtalt og merket i marken.
Plasseringen av grensemerkene blir avtegnet på en «markprotokoll», etter beste skjønn av vedkommende administrator. Eventuelle avtaler mellom partene kan også bli anmerket på markprotokollen.

Til sist blir innholdet i markprotokollen lest opp for partene, og samtlige parter underskriver markprotokollen.

Etterarbeid
Etter at forretningen er avsluttet, foretar oppmålingsmyndigheten nedsetting av de avtalte nye grensemerkene, og nøyaktig innmåling av grensepunktene i det koordinatsystem som vedkommende kommune benytter. Deretter blir målingene beregnet og tegnet opp i kommunens GIS system.

Det blir foretatt kontroll med at alle lovlige parter har møtt, og eventuelle manglende fullmakter blir innhentet. Dersom en part ikke har møtt ved befaringen, blir vedkommende tilskrevet med resultatet av forretningen, og bedt om å godkjenne grensene.

Til slutt blir det utferdiget et målebrev over grensene, som før matrikkellovens innføring i 2010 ble sendt til tinglysing.

Eksterne lenker
 Delingsloven
 Matrikkelloven

Grunneiendom
Delingsloven
Europride

Europride er en europeisk festival for homofile, lesbiske, bifile og transpersoner. Festivalen arrangeres i forskjellige europeiske byer hvert år, som regel en by som allerede har et etablert LHBT pride-arrangement. Festivalen foregår som regel over en til to uker, og avsluttes med en Mardi Gras-lignende parade gjennom byens gater. Europride ble startet i London i 1992, og ble i 2005 arrangert i Oslo, i stedet for Skeive dager. Også i 2014 ble Europride arrangert i Oslo.

Vertsbyer
1992 – London
1993 – Berlin
1994 – Amsterdam
1995 – Ikke arrangert
1996 – København
1997 – Paris
1998 – Stockholm
1999 – London stod som vertsby, men festivalen ble avlyst siden arrangørene gikk konkurs
2000 – Roma var vertsby for Worldpride, som erstattet Europride dette året
2001 – Wien
2002 – Köln
2003 – Manchester
2004 – Hamburg
2005 – Oslo
2006 – London
2007 – Madrid
2008 – Stockholm
2009 – Zürich
2010 – Warszawa
2011 – Roma
2012 – London
2013 – Marseille
2014 – Oslo

LHBT
Festivaler
Repeterende arrangementer etablert i 1992

de:Gay Pride#Europride
Tjøme kirke

Tjøme kirke er en kirke midt på Tjøme i Færder kommune i Vestfold. Den stod ferdig i 1866 etter at den gamle middelalderkirken, som stod på det samme stedet og var vigslet til helgenkongen og sjøhelgenen Olav den hellige, ble revet i 1860.

Den nåværende Tjøme kirke er i nygotikk, byggematerialet er lokal stein fra kommunen, larvikitt, med trappegavler, strebere og andre detaljer i teglstein. Kirken ble innviet i 1867 av biskop Astrup. Kirken har formiddagsåpent om sommeren.

. ]]

Interiør m.m. 
Interiøret har hvitkalkede vegger. 
Det meste av inventaret er overført fra middelalderkirken som ble revet. Eldst er krusifikset som er fra før år 1350. En flott utskåret, barokk altertavle og en prekestol med figurer av evangelistene, er begge utført i perioden 1670–76 av den danske billedskjæreren Abel Schrøder d.y. som også lagde altertavlene i Vivestad og Borre kirker. Gallerimaleriene er fra 1600-tallet og viser apostlene og de kloke og dårlige jomfruer. Malere i kirken er Jørgen Schult, Jacob Lindgaard med flere. Døpefonten er datert til 1789 og ble ført tilbake til kirken i 1950. Skutemodellene er en fregatt fra ca. 1650 og en fra 1800. Glassmaleriene er laget i Glasgow, og ble innviet 1901. Det er fire kirkeklokker. To klokker er støpt i Amsterdam i 1707 og 1712, og to er støpt i 1937 hos Olsen Nauen Klokkestøperi i Tønsberg.

Kirkegård 
På kirkegården utenfor kirken er blant annet forfatteren Alf Larsens grav. Hans dikt Gravskrifter fra Tjøme kirkegård er kjent.

Middelalderkirken 
Middelalderkirken som ble revet på 1860-tallet var trolig bygget på 1100-tallet. Dette var en steinkirke i romansk stil og den hadde store likheter med Styrvoll kirke i Lardal i Lågendalen. Kirkebygningen besto av et avlangt skip og et kor som innvendig var sirkulært og utvendig rett avsluttet. Efteløt, Styrvoll og Gjerpen er kirker med samme utforming av koret. Kirken var oppført av små bruddstein og kalk og viste seg å være meget solid, viste det seg under nedrivingen. Det var tydelig at kirken en gang var brent ned. 

Kirkeloven fra 1851 krevde at kirkebygg skulle romme minst 30 prosent av kirkesognets innbyggere. På 1800-tallet hadde Tjøme kirkesogn stor befolkningsvekst og velstandsøkning. 

Krusifiks, altertavle, døpefont m.m. ble overført til den nye kirken som ble innviet i 1867.

Referanser

Litteratur 
 
 Tjøme kirke 140 år . Utgitt av Tjøme prestegjeld. 2007.

Eksterne lenker 
 
 
 Dis Norge
 Visitasforedrag i Tjøme 2006 (arkiv)
 Norske kirkebygg: Tjøme kirke (arkiv)

Kirker i Færder
Kirker i Tønsberg domprosti
Nygotiske kirker i Norge
Norske kirker fra 1866
Arne Aas

Arne Martin Aas (født 7. juli 1931 i Oslo, død  3. april 2000) var en norsk skuespiller og regissør som var kjent både fra teater, film og TV.

Teater 
Fra 1970 til 1973 var han teatersjef ved Trøndelag Teater, der han også hadde sin debut 1957 i Strindbergs Erik XIV. Han hadde også regioppdrag ved teatret og var ansatt der fra 1963. På Trøndelag Teater spilte han i stykker som Se deg om i vrede, Helligtrekongersaften og tittelrollen i Brand. 

Han har også vært tilknyttet Fjernsynsteatret (1966-70 og 1973-75) hvor han blant annet ble landskjent i rollen som Hans Nilsen Fennefoss i serien Skipper Worse. Aas var i mange år også tilknyttet Oslo Nye Teater og foruten en rekke komedier, gjorde han seg der særlig bemerket i stykket Dagen vender. 

Fra 1978 til 1983 var han instruktør for Olsokspelet på Stiklestad. For sin innsats her mottok han Stiklestad-prisen i 1980. 

De siste årene før sin død hadde han flere gjesteopptredener ved Nordland Teater.

Film og TV 
Aas hadde sin filmdebut 1964 i Alle tiders kupp, og hadde en rekke roller i norske filmer både på 1960- og 1970-tallet. Blant de mest nevneverdige filmene er Smuglere (1968), Skulle det dukke opp flere lik, er det bare å ringe (1970) og Rallarblod (1979), samt flere filmer i serien om Olsenbanden.

Også på fjernsyn har Aas hatt en rekke opptredener, blant annet miniserien Skipper Worse i 1968, og ved flere anledninger sammen med Rolv Wesenlund i serien om Fleksnes. Fra Fleksnes-serien huskes han kanskje best fra rollen som svirbroren "Rødhette" i den klassiske episoden Rotbløyte fra 1981, og som hysterisk lege i episoden Det går alltid et tog fra 1974. Arne Aas hadde sin siste rolle på TV i kortfilmen Operasjon Popcorn i 1998.

Filmografi 
  (Brock-Larsen, finansmann)
  (Redaktør)
  (Ingeniøren)
  (Larsen, sjåførlærer)
  (Finansminister)
  (Leonid)
  (Legen)
  (Direktøren)
  (Arne, arbeidskamerat)
  (Sjefen)
  (også kjent under den danske tittelen Forbryderisk elskov)
  (Robert Westerlie)
  (Orheim, psykolog og talsmann for fri dop)
  (Philip Noel-Baker)
  (Hugo)
  (Ludvig, dikter)
  (Arild, soldat)
  (Overstyrmann)
  (Wollert, profeten)
  (Thorsen, Mettes venn)

TV-opptredener 
 1998 Operasjon popcorn (kortfilm vist på TV)
 1993 Morsarven (Kommissarien) (TV-serie/mini-serie)
 1992 Dødelig kjemi (Kristoffer) (TV-serie/mini-serie)
 1988 Fleksnes – Her har jeg mitt liv (hysterisk lege ved Perleporten) (TV-serie)
 1982 Fleksnes – Rotbløyte (Rødhette, svirebror fra marinen) (TV-serie)
 1974 Fleksnes – Det går alltid et tog (hysterisk lege i togkupe) (TV-serie)
 1970 Kjemp for alt hva du har kjært (Fjernsynsteater)
 1968 Det lykkelige valg (Fjernsynsteater) 
 1968 Lille Eyolf (Ingeniør Borgheim) (Fjernsynsteater) 
 1968 Skipper Worse (Hans Nilsen Fennefos) (TV-serie/mini-serie og Fjernsynsteater)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Arne Aas er død (Nettavisen, 2000)

Norske teaterregissører
Norske filmregissører
Norske TV-regissører
Norske teatersjefer
Norske skuespillere
Personer fra Oslo
Hvitneset nesebjørn

Hvitneset nesebjørn (Nasua narica) er et lite rovpattedyr i halvbjørnfamilien som holder til i treskogbeltet mellom Arizona i USA og Colombia og Ecuador i Sør-Amerika. Arten listes her uten underarter, men det kan godt vise seg at hvitneset dvergnesebjørn (Nasua nelsoni) egentlig bør klassifiseres som det. Taksonistene er uenige i øyeblikket.

Eksterne lenker 
 

Halvbjørner
Pattedyr formelt beskrevet i 1766
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Vaskebjørn

Vaskebjørn (Procyon lotor) er et lite rovpattedyr i halvbjørnfamilien som holder til i skogområdene fra Canada til Panama. Arten er den mest vanlige av alle halvbjørnene. Arten listes ikke her med underarter, men mange taksonister regner flere av de andre medlemmene av gruppen / underfamilien vaskebjørner (Procyoninae) som nettopp underarter av Procyon lotor.

Vaskebjørner er grå over det meste av kroppen. De har karakteristiske mønstre i ansiktet og halen. Kroppslengden er på omkring 55 cm og halens lengde er omkring 30 cm. Et kjennetegn på vaskebjørn er at rovtannen er mindre spiss og mindre utviklet enn hos andre rovdyr som er mer spesialiserte kjøttetere. De oppholder seg mest i skogområder og klatrer gjerne i trær. De oppholder seg også i nærheten av vann hvor den fanger fisk. I områdene lengst mot nord sover vaskebjørner vintersøvn.

Vaskebjørner anses iblant som skadedyr. Noen steder har de vært beryktet for tyveri av hønseegg. Vaskebjørner har også vært holdt i fangenskap, og de har kunnet bli svært tamme. Skinnet deres er ettertraktet, og kan nyttiggjøres på flere måter.

Vaskebjørnens paring foregår vanligvis i januar/februar, gjerne i hule trestammer og huler, de får kull på fire til fem unger og føder i april/mai

Vaskebjørner spiser blant annet smådyr som lever i vann, insekter, mark, fugleegg og også bær og frukt.

Forvillede bestander av vaskebjørn finnes i Japan, Kaukasia og Tyskland med tilgrensende områder. Det er flere udokumenterte rapporter om forvillede vaskebjørner i Norge tilbake til 1945. To sikre observasjoner ble gjort i Fana i Bergen i 2004. Det ene dyret ble skutt, og det andre forsvant. Arten er ikke funnet i Norge i ettertid. I Norsk svarteliste 2007 ble vaskebjørn vurdert til høy risiko, men i Fremmedartslista 2018 er den vurdert til å være en dørstokkart med lav risiko på grunn av lite invasjonspotensial og middels økologisk effekt.

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Halvbjørner
Arter som tidligere har stått på Norsk svarteliste
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Pattedyr formelt beskrevet i 1758
V sport

V sport (tidligere Viasat Sport og Viasport) er en pakke med norske sportskanaler som eies av Nordic Entertainment Group (NENT Group).

Visningsretter 
NENT Group har kjøpt rettigheter til eksklusiv visning av en rekke sportsarrangementer, blant annet:
 Amerikansk fotball: NFL
 Fotball: UEFA Europa League, UEFA Europa Conference League (fra 2021) , Ligue 1, Championship, FA-cupen, Ligacupen og Æresdivisjonen
 Håndball: Mesterligaen og Bundesligaen
 Ishockey: NHL
 Motorsport: Formel 1, MotoGP, NASCAR og V8 Supercars
Vintersport: alle grener fra FIS
Visningen av disse sportsarrangementene er fordelt mellom de ulike sportskanalene til NENT Group.

Historikk 
Den 4. september 2017 lanserte Viasat fire nye sportskanaler under merkenavnet «Viasport». De tidligere kanalene Viasat Sport, Viasat Motor, Viasat Hockey og Viasat Fotball utgikk og ble erstattet med Viasport +, Viasport 1, Viasport 2 og Viasport 3.

Den 1. juni 2020 endret kanalene navn på nytt og byttet ut «Viasport» med «V sport». I tillegg til V sport +, V sport 1, V sport 2 og V sport 3, endret golfkanalen navn til V sport golf.

Fra MTG til NENT 
Viasat-kanalene var eid av Modern Times Group (Viasat). I 2018 skiftet Modern Times Group (MTG) AS navn til Nordic Entertainment Group Norway AS.

Tidligere sportskanaler 
 Viasat Fotball
 Viasat Motor
 Viasat Hockey
 Viasat Sport N

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Viasat
TV-kanaler etablert i 1999
Sports-TV-kanaler
Liberty Global Europe

Liberty Global Europe ble grunnlagt i 2005 og er Europas største kabel-TV-selskap. Selskapet tilbyr også internett-tilgang, telefoni og andre tilsvarende tjenester. Selskapet eies fullt ut av det amerikanske selskapet Liberty Global.

Eksterne lenker 
 

Liberty Media
Selskaper etablert i 2005
Hordaland krins av Norges speiderforbund

Hordaland Krins er Norges speiderforbunds krets i Hordaland.

Historie
Speiderarbeidet blant gutter i Bergen startet allerede i 1910, bare 3 år etter at Baden Powell samlet de første speiderne på Brownsea Island. De første troppene ble organisert i 1911, og i 1912 ble Bergen Krets av Norsk Speidergutt-Forbund (NSF) etablert. Jentene fikk organisert speiderarbeid i 1921, og Norsk Speiderpikeforbund (NSPF) ble etablert med sitt første hovedstyre i Bergen. I 1978 ble NSF og NSPF slått sammen til Norges speiderforbund.

1. Laksevåg speidergruppe ble grunnlagt 18. mai 1911 og har tilholdssted på Laksevåg i Bergen. Laksevåg var blant de første stedene i landet hvor speiderarbeidet dukket opp. De er ikke jent hvem disse guttene var. De begynte å «leke speidere» alt tidlig på høsten 1910, men det er ukjent hvordan de hadde fått høre om den nye speiderbevegelsen. 1. Laksevåg speidergruppe har eksistert uavbrutt siden og er Hordalands eldste og en av landets aller eldste eksisterende speidergrupper.

Kretsgrensene har variert opp gjennom årene, men hovedaktiviteten har i alle år vært konsentrert om Bergensregionen for Bergen Krets, mens Hardanger/Voss og Sunnhordland var egne kretser. 1. januar 2001 ble Bergen Krets og Hardanger/Voss krins slått sammen til Hordaland krins som omfatter Hordaland fylke med unntak av de kommunene som inngår i Ryvarden krets.

Speiderarbeidet omfatter i dag aldersgruppene fra 6 år og oppover. Kretsen har i alt ca. 30 aktive speidergrupper fordelt på 8 kommuner, i alt 1500 medlemmer.

Grupper
Fjell
Ekerhovd FA
Kolltveit BK
Lindås
1. Lindås
Kvam
Norheimsund Speidergruppe
1. Øystese
Os
Os Kolskogen
Osterøy
Hausspeidarane
Sund
Glesnes Speidergruppe
Voss
Voss Speidargruppe
Bergen sentrum
Bergen 1 FA
Bergen øst
1. Lone
Arnatveit NMU
Bergen vest
1. Laksevåg (stiftet 1911, eldst i Hordaland)
3. Laksevåg sjø
Bergen MS
Bergen sør
1. Fjøsanger (stiftet 1921, vant NM i speiding i 2005 og 2011)
1. Skjold (stiftet 1956, holder til i Fana)
1. Øvsttun
16. Bergen
18. Bergen
23. Bergen (stiftet 1933, tilhold i Årstad-bydel)
Bønes Speidergruppe
Solheimsviken FA
Ulriken Speidergruppe
Sandsli Speidergruppe
Liland Speidergruppe
Søreide speidergruppe
Fanafjell Speidergruppe
Bergen nord
1. Storåsen (stiftet 1976, holder til i Åsane)
4. Bergen-Sandviken
Hordvik NMU

Referanser

Eksterne lenker
 Hordaland Krins

Norske ungdomsorganisasjoner
Speiderbevegelsen
Organisasjoner etablert i 2001
Lokalavisa Trysil - Engerdal

Lokalavisa Trysil - Engerdal, tidligere Lokalavisa Sør-Østerdal, er en lokalavis med hovedredaksjon i Elverum og lokalkontor i Trysil. Avisa dekker kommunene Elverum, Åmot, Trysil, Engerdal og Stor-Elvdal.
Lokalavisa kommer ut tre ganger i uka (tirsdag, torsdag og lørdag), og første utgave kom på gata 17. september 2005. Avisa har 8 redaksjonelle medarbeidere. Ansvarlig redaktør siden oppstarten i 2005 er Tone Strugstad Qviller.

Etableringen av avisa må sees som en del av en aviskrig mellom de to ledende avisene i fylket: Hamar Arbeiderblad og Østlendingen. Lokalavisa Trysil - Engerdal er en abonnementsavis som eies av Hamar Media. I tillegg distribueres avisa sammen Hamar Arbeiderblad til dennes abonnementer i Østerdalen. Tradisjonelt har Østlendingen hatt hegemoni i Elverum og i Østerdalen nord og øst for Elverum, mens HA har hatt hegemoni på Hedmarken.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
 2006: 1 798 
 2007: 2 084
 2008: 2 530
 2009: 2 803
 2010: 3 142
 2011: 3 212
 2012: 3 083
 2013: 3 006
 2014: 2 693
 2015: 2 222
 2016: 2 282
 2017: 2 215

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Lokalavisa Trysil - Engerdal

Aviser i Innlandet
Kultur i Elverum
Aviser etablert i 2005
Næringsliv i Elverum
System

System betegner en sammenhengende helhet, eller en ordnet oversikt over en slik. For spesialbetydninger se:

 Det endokrine system, styrer kroppens hormonproduksjon
 Informasjonssystem, et system for behandling av informasjon
 Operativsystem, et grunnleggende program på en datamaskin
 PA-system, et lydanlegg
 Periodesystemet, en tabell over alle kjente grunnstoffer
 Planetsystem/solsystem, planeter og andre himmellegemer i bane rundt en stjerne
Solsystemet, solsystemet som jorden er en del av
 Biologisk systematikk, læren om det biologiske mangfoldet og dets ordning
 System (biologi), en ordnet oppstilling av delgruppene av en organismegruppe
 Systema naturae, Carl von Linnés mest innflytelsesrike bok
 Systemutvikling, metodisk og målrettet arbeid med å lage nye program-, data- eller informasjonssystemer
 Systemdynamikk, et sett med konseptuelle verktøy som muliggjør forståelse av strukturen og dynamikken i komplekse systemer
 System (kybernetikk)
 System (mekanikk)
 Termodynamikk:
 Isolert system, utveksler verken energi eller materie med omgivelsene
 Lukket system, utveksler ikke materie med omgivelsene
 Sosialt system

 

ar:نظام
Riksdagsvalget i Tyskland 1874

Valget i Tyskland 1874 var det andre føderale valget i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Valg i 1874
1874 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1877

Valget i Tyskland 1877 var det tredje føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Referanser 

Valg i 1877
1877 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1878

Valget i Tyskland 1878 var det fjerde føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Results

Referanser 

Valg i 1878
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1912

Valget i Tyskland 1912 var det 13. føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse. Ved dette valget gjorde SPD sitt gjennombrudd og ble største parti. Det mer enn doblet antall seter i Riksdagen siden valget i 1907.

Resultater

Valg i 1912
1912 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Valget i Tyskland 1919

Valget i Tyskland 1919 var det 14. føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse. Samtidig var det valg til en forfatningsgivende nasjonalforsamling etter monarkiets undergang ved slutten av første verdenskrig.

Parlamentet møttes i Weimar og vedtok den andre tyske riksforfatningen.

Resultater

Valg i 1919
1919 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Malakologi

Malakologi (gresk μαλακός [malakos] = «myk») er læren om bløtdyr, og utgjør dermed en gren av zoologien. Malakologien oppsto som gren på 1800-tallet, for å skille studiene fra de rene studiene av bløtdyrskall, konkologi.

Zoologi
Riksdagsvalget i Tyskland 1907

Valget i Tyskland 1907 var det 12. føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Valg i 1907
1907 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Tyin kraftverk

Tyin kraftverk ligger i Årdal kommune i Vestland fylke. Det nye kraftverket ble satt i drift 1. oktober 2004.

Kraftverket utnytter fallet fra innsjøen Tyin til Øvre Årdal.

Det har en installert effekt på 374 MW fra to peltonturbiner og produserer årlig rundt 1,4 TWh.

Kraftverket er eid av Hydro Aluminium. Det er Hydros største kraftverk.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsk Hydro (arkiv)

Eksterne lenker 
 «Ny konsesjon for Hydro Aluminium sine kraftanlegg i Årdal», pressemelding fra Olje- og energidepartementet fra 26. januar 2001
 «Nytt Tyin kraftverk», artikkel i Teknisk Ukeblad fra 12. februar 2001

Vannkraftverk i Vestland
Kraftverk i Årdal
Hydro Energi
Kraftverk etablert i 1944
Kraftverk etablert i 2004
Riksdagsvalget i Tyskland 1903

Valget i Tyskland 1903 var det 11. føderale valget i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Valg i 1903
1903 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1881

Valget i Tyskland 1881 var femte føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Valg i 1881
1881 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1884

Valget i Tyskland 1884 var det sjette føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Valg i 1884
1884 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1887

Valget i Tyskland 1887 var det syvende føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Valg i 1887
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1890

Valget i Tyskland 1890 var det åttende føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Referanser 

Valg i 1890
1890 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1893

Valget i Tyskland 1893 var det niende føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Valg i 1893
1893 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Riksdagsvalget i Tyskland 1898

Valget i Tyskland 1898 var det 10. føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Resultater

Valg i 1898
1898 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland
Valget i Tyskland 1920

Valget i Tyskland 1920 var det 15. føderale valg i Tyskland etter den tyske riksgrunnleggelse.

Valg i 1920
1920 i Tyskland
Føderale valg i Tyskland