Grini fangeleir

Grini, på tysk Polizeihäftlingslager Grini, på Ila i Østre Bærum nordvest for Oslo var opprinnelig planlagt og bygd som kvinnefengsel, men ble fra 1940 tatt i bruk som interneringsleir for norske offiserer og seinere krigsfangeleir av okkupasjonsmakten i Norge under andre verdenskrig. I Norske fangeleksikon er 19788 nummererte fanger oppgitt, antallet intererte som var innom Grini litt lavere fordi flere var innsatt flere ganger. I dag benyttes bygningene som fengsel og har navnet Ila fengsel og forvaringsanstalt.

Historikk 

Grini ble påbegynt som kvinnefengsel i 1938 og var nesten ferdigbygd da krigen kom. Allerede den 24. april 1940 ble Grini tatt i bruk som interneringsleir for norske krigsfanger. Grini fangeleir ble den største fangeleiren i Norge.

I det første krigsåret var formålet med leiren kortvarige interneringer. Fra juni 1941 ble leiren tatt i bruk for politiske fanger brakt inn fra hele Norge. De første 115 fangene ble overført fra en provisorisk fangeleir på Åneby i Hakadal. Fra samme år og fram til freden ble totalt 19 788 fanger registrert i leieren, av disse ble 3 402 deportert til fengsler og konsentrasjonsleirer i det nazistiske Tyskland og de tyskokkuperte områdene. På det meste satt 5 400 fanger på Grini. 600 av dem var kvinner. Ved krigens slutt var det nesten 5 500 fanger på Grini, hvorav 600 kvinner. Noen av de internerte på Grini ble sendt på tvangsarbeid i Nord-Norge, blant annet i Veidal fangeleir.

Fanger

Det kom inn fanger fra brede lag av folket til Grini; her satt det senere nobelprisvinnere, statsministre, professorer, vitenskapsfolk, idrettsfolk, politikere, kunstnere og kirkeledere. Også grenseloser som hadde vært involvert i å hjelpe flyktninger til Sverige og Storbritannia ble internert her.

Noen kjente fanger var:

 Johs. Andenæs
 Johan H. Andresen
 Reidar Aulie
 Lars Berg
 Ingrid Bjerkås
 Johan Borgen
 Gunnar Bratlie
 Trygve Bratteli
 Anton Wilhelm Brøgger
 Francis Bull
 Lorents Dahlquist
 Hermann Fischer
 Ragnar Frisch
 Einar Gerhardsen
 Harald Grieg
 Henrik Groth
 Helge Gundersen
 Ingeborg Refling Hagen
 Ole Hallesby
 Odd Hassel
 Trond Hegna
 Johan Bernhard Hjort
 Gunnar Jahn
 Karsten Johannessen
 Alvild Jørgensen
 Per Krohg
 Harald Larsen
 Kolbein Lauring
 Rolf Letting
 Trygve Lundgreen
 Bjørn Lyng
 Marie Lous Mohr
 Abelone Møkster
 Odd Nansen
 Rasmus Navelsaker
 Otto Nielsen
 Finn Fluge Pedersen
 Peder J. M. Pedersen
 Arne Pettersen
 Frode Rinnan
 Birger Ruud
 Sigmund Ruud
 Hans Ryggen
 Arthur Samsing
 Lauritz Sand
 Kristian Schjelderup
 Didrik Arup Seip
 Einar Strand
 Martin Strandli
 Arne Sælensminde
 Lars Sæther
 Gustav Sønsteby
 Henrik Sørensen
 Frithjof Tidemand-Johannessen
 Bjarne Thoresen
 Dankert Thuland
 Kristian Welhaven
 Thomas Christian Wyller
 Arnulf Øverland

Det er kjent at åtte fanger ble henrettet på Grini i 1944, hvorav tre var kvinner.

Administrasjon
Administrasjonen på Polizeihäftlingslager Grini ble bygget opp etter en modell som ble benyttet i tyske konsentrasjonsleirer (KL). Den daglige driften kom derfor, relativt kort tid etter opprettelsen 14. juni 1941, til å foregå i et samarbeid mellom to grupper som i utgangspunktet var fiender, nemlig ledelsen i Sicherheitsdienst (SD) og en administrasjon ledet av fanger.

Polizeihäftlinglager Grini var administrativt underlagt der Befehlshaber der Sicherheitspolizei und des Sicherheitsdienstes (BdS ud SD) Norge som på det tidspunkt leiren ble opptettet også inkluderte det tidligere Kommandeur der Sicherheitspolizei und des Sicherheitsdienstes Oslo (KdS ud SD Oslo). Det var i forbindelse med at daværende sjef for KdS ud SD Oslo, SS-Sturmbannfuhrer Heinrich Fehlis i november 1940 ble utnevnt til SS-Oberfuhrer Ministerrat Dr. Franz Walter Stahleckers etterfølger, som BdS ud SD Norge, at BdS ud SD Norge og KdS ud Sd Oslo ble slått sammen, med hovedkvarter på Victoria terrasse i Oslo sentrum.

Vanligvis ble alle fengsler og fangeleirer som lå under BdS ud SD Norge, drevet av KdS ud SD i deres distrikt. I viktige saker måtte kommandøren henvende seg videre til BdS ud SD Norge for endelig avgjørelse. De administrative forhold som kort er beskrevet ovenfor, viser at den administrative kommandoveien for SD-ledelsen på Grini, frem til februar 1945, var mye enklere i og med at BdS ud Sd Norge og KdS ud SD Oslo var en og samme instans.

Etter krigen
Fra 1945 til 1949 ble fengselet brukt til soning for dømte i landssvikoppgjøret etter krigen. Det skiftet da navn til «Ilebu», og i dag er fengselet kjent som Ila fengsel og forvaringsanstalt.

Grini-museet
8. mai 1996 åpnet Grini-museet på Grini.

Se også 
 Grinikvartetten
 Ila fengsel, forvarings- og sikringsanstalt
 Liste over fengsler og fangeleirer i Norge under andre verdenskrig

Referanser

Litteratur 
 Kristian Ottosen Nordmenn i fangenskap 1940 - 1945 (oversikt over 45 000 navn), 2004 ISBN 9788215002880
 Kåre Preben Hegland Polizeihäftlingslager Grini 1941-1945 Hovedfagsoppgave i historie, Universitetet i Oslo, 1989.
 Nordmenn i fangenskap 1940-1945, artikkel hos Norgeshistorie.no

Eksterne lenker 
 Aftenposten.no En øyevitneskildring
 ilafengsel.no Fengselets historie
 
 Magne Molvigs minnebok fra Grini 1941 (Digitalarkivet)
 Magne Molvigs dagbok fra Grini 1941 (Digitalarkivet)

Fangeleirer i Norge under andre verdenskrig
Kulturminner i Norge fra andre verdenskrig
Fengsler i Norge
Akershus' historie
Byggverk i Bærum
Krigsfangeleirer