Sosial isolasjon

Sosial isolasjon er en tilstand med delvis eller fullstendig fravær av sosial kontakt mellom et individ og andre mennesker i et samfunn. Dette skiller seg fra fenomenet ensomhet som defineres som en subjektiv følelse i forbindelse med oppfattet ensomhet. Sosial isolasjon kan være ønsket eller uønsket, midlertidig eller kronisk. Alle former for sosial isolasjon kan innebære å holde seg hjemme over lengre tid, å ikke ha kontakt med familie, venner eller bekjente, eller unngåelse av kontakt med andre. 

Smitteisolater er en del av medisinsk infeksjonskontroll og smittevern. Formålet er å forebygge spredning av sykdom. Alle sykehus og sykehjem har egne protokoller for effektiv etablering av smitteisolater ved behov.

Medvirkende faktorer
Følgende faktorer kan medvirke til sosial isolasjon:
Vold i nære relasjoner - voldsutøver kan bruke sosial isolasjon som et verktøy for å kontrollere offeret.
Funksjonsnedsetting eller annen helseutfordring - mennesker med funksjonsnedsettelse eller andre utfordringer kan kjenne en frykt for å bli dømt eller stigmatisert, noe som kan føre til sosial isolasjon. Problemet med sosial isolasjon er vanligst blant personer med autisme og andre lignende tilstander.
Tap av ektefelle eller andre nære - ved nylig separasjon, skilsmisse, eller død kan den andre parten føle seg ensom og deprimert, som kan komme av eller føre til sosial isolasjon.  
Aleneboende - mennesker som bor alene og er over 45 år er oftere ensomme enn mennesker som bor alene og er under 45 år.  
Arbeidsledighet - å utebli fra arbeidslivet kan det føre til sosial isolasjon.  Sosial isolasjon på bakgrunn av arbeidsløshet har vist seg å være verst for menn. 
Alderdom - med alderdom øker sannsynligheten for for eksempel kognitiv svikt og funksjonsnedsettelse. Det kan føre til vansker med å være sosial eller sosial isolasjon.  
Transportproblemer  - helt konkret kan vansker med å transportere seg til sosiale situasjoner føre til isolasjon. 
Hørselstap - det er vist at hørselstap hos eldre kan føre til sosial isolasjon.
Rusbruk - rusbruk kan enten fungere som årsak eller konsekvens av sosial isolasjon. For eksempel er det funnet at det å leve alene øker risikoen for sosial isolasjon, som igjen øker bruk av alkohol og andre rusmidler.

Sosial isolasjon kan starte tidlig i livet. Tidlig utvikling kan være preget av fokus på tanker og følelser knyttet til identitet som kan være vanskelig å dele med andre. For eksempel kan følelser av skam, skyld eller fremmedgjøring i barndommen føre til sosial isolasjon.  

Hvorvidt teknologi som Internett og mobiltelefoner har gjort sosial isolasjon verre er ennå et omdiskutert tema. Sosiale nettverk kan gi de sosialt isolerte en mulighet til å bli involvert i sosiale aktiviteter som ikke krever fysisk interaksjon. Chatterom, oppslagstavler, forum og andre digitale tilbud kan være et pluss for de som opplever sosial isolasjon, til å kunne utvikle vennskap og være en del av et fellesskap.

Negative konsekvenser av sosial isolasjon
Studier på konsekvenser av sosial isolasjon inkluderer ofte både sosial isolasjon og ensomhet, og begrepene brukes om hverandre. Sosial isolasjon og ensomhet er assosiert med økt dødelighet. Det er uklart hva som fører til den økte dødeligheten, men det er foreslått at det kan ha sammenheng med påvirkning av mental helse og det kardiovaskulære systemet. Dette mønsteret er tydelig ved både objektiv sosial isolasjon og subjektiv ensomhet.  Det er også funnet at mennesker som opplever sosial isolasjon har større fare for tidlig død sammenliknet med mennesker som ikke er sosialt isolert.  Forskning har vist en sammenheng mellom sosial isolasjon og forhøyet risiko for høyt blodtrykk, høyt kolesterol, forhøyede nivåer av stresshormoner og svekket immunforsvar.  

Sosial isolasjon er også assosiert med dårlig mental helse. Det inkluderer økt risiko for depresjon, kognitiv reduksjon, angst og rusmiddelbruk. Sosial isolasjon hos eldre er også assosiert med økt risiko for demens.

Se også
Eremitt
Ensomhet
Unnvikende personlighetsforstyrrelse
Sosial fobi
Hikikomori
Ensomhet

Referanser 

Psykologi
Menneskelig atferd
Psykologiske konsepter