alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Sørlandsk

Sørlandsk (eller sørlandsdialekt) er fellesbetegnelse for dialektene som snakkes i Agder. Helt vest i Agder har dialektene innslag av dialekter fra Sør-Rogaland, mens innslagene av østlandsk med påvirkning fra Vest-Telemark tiltar jo lengre øst man kommer.   Mange av dialektene i Agder ble influert av dansk og nederlandsk i seilskutetida. Typisk for dialektene er deres mange «bløde/blaude konsonanter», skarre-r og a-endelser (hemmet – hemma, gaten – gada el. gata,, og så videre). De bløte konsonantene begynte trolig i Danmark på 1100-tallet og på 1300-tallet er det tydelig også i dialektene langs kysten av Agder og Rogaland. Overgangen til bløte konsonanter tok slutt på 1700-tallet og lånord som kom inn fra 1700-tallet av har ikke bløte konsonanter feks prute, prate, døyt og skøyte (fra hollandsk).

Dialektene er forskjellige fra by til  by langs kysten og i indre deler av Agder utenom i øvre Setesdal. Innenfor sørlandsk er det et vidt spekter av dialekter med særpreg som gir klare signaler om geografisk tilhørighet.

Innen pronomen er det mange lokale varianter på sørlandsk.

Pronomen

Noen dialektord 
a - avsted, ute
au – også, òg
aure – ørret
blaud - våt
blaudis - bløtkake
blege - sjøørret, Otra-laks 
blød - bløt, mjuk
ede - spise
fua - baken, rompa
fus - først, ledende 
himla – veldig
kjesk - god mat, godteri (noen mener uttrykket kun omfatter saltmat)
kjesken - lyst på kjesk (se over)
kompe - fylt raspeball
nøyler - nøkler
pøs - bøtte
sabla – veldig
smeige - klappe, stryke
smeigeda - godværsdag
snøss - miste hår, røyte
stem - dam med demning
ei ronse – ei huske, disse, føyse
té - til
åglane - ankelene

Sørlandske dialekter 
Eksempler på dialekter på Sørlandet:

Aust-Agder

Vest-Agder

Referanser

Eksterne lenker 
 Ord og uttrykk du hører i Kristiansand i Fædrelandsvennen 6. desember 2019
 Ordliste for Venneslamålet, et utdrag

Se også 
Norske dialekter
Setesdalsk

Norske dialekter
Sørlandet
Denise Richards

Denise Lee Richards (født 17. februar 1971 i Downers Grove i Illinois) er en amerikansk skuespillerinne. Hun ble kjent sent på 1990-tallet etter opptredener i filmer som Wild Things og The World Is Not Enough. Richards er også kjent for sitt ekteskap med (og senere skilsmisse fra) skuespilleren Charlie Sheen.

Biografi

Tidlig liv 
Richards ble født i Downers Grove i Illinois, en forstad til Chicago. Hun flyttet til California med familien da hun var 14 år gammel.

Karriere 
Richards tilbragte størsteparten av 1990-tallet med opptredener i lavbudsjettsfilmer, TV-filmer og med gjesteroller i TV-serier. Hennes første hovedrolle i en kinofilm var i Starship Troopers i 1997, som ble raskt etterfulgt av hennes hovedrolle i den ganske suksessrike kultfilmen Wild Things fra 1998. I tillegg til sitt arbeide innen filmen, har hun gjort regelmessige opptredener i situasjonskomediene Spin City, Two and a Half Men, Venner for livet og Seinfeld. Hun har også en sentral rolle i den amerikanske tv-serien Blue Mountain State. 

Tidlig på 2000-tallet opptrådte Richards i flere filmroller som parodierte hennes tidligere status som sexsymbol, blant annet i Scary Movie 3. I desember 2004 ble hun avbildet naken i Playboy.

Denise Richards har to døtre, Lola og Sam, sammen med Charlie Sheen.

Filmografi

Referanser

Eksterne lenker

Intervjuer 
  Intervju av Ed Halliwell (September, 2002)
  Intervju på DealMemo.com (Mai, 2002)
  Intervju på Cinema Confidential (Februar, 2001)
  Intervju i Cosmo

Nettsider 
 
  Profil av Charlie Sheen og Denise Richards' bryllup
  MySpace for fans (offisiell)
  MySpace for venner (offisiell)

Skuespillere fra USA
Skuespillere i Friends
James Bond
Modeller fra USA
Playboy
Personer fra USA av walisisk opphav
Personer fra Will County i Illinois
Personer fra DuPage County i Illinois
Personer fra San Diego County i California
Du har lovet mig en kone!

Du har lovet mig en kone! er en norsk filmkomedie fra 1935. Einar Sissener spiller rollen som Eilert Bluhm, og i tillegg hadde han regien sammen med Tancred Ibsen. Sistnevnte skrev også manuset, som var basert på et lystspill av Finn Bø.

Handling 
Eilert er redd for kvinner, men det er ikke hans venn Lagesen. For å hjelpe sin venn ordner Lagesen med et hotellopphold for dem begge i påsken. Der treffer de blant annet den vakre Ingrid, som begge to forelsker seg i. Eilert tror ikke at han har noen som helst sjanse med Ingrid og går derfor med på å gifte seg med Vivi Linder. I virkeligheten er ikke Vivi forelsket i Eilert i det hele tatt, men gifter seg utelukkende for å oppfylle et krav i et testamente. Etter en rekke forviklinger får Vivi til slutt den hun egentlig elsker og Eilert får Ingrid, mens Lagesen blir uten.

Sanger

«Det smil som du engang gav mig» (Melodi og tekst: E. Akre) 
 Lindy's ensemble Refr.: Magnus Samuelsen. Innspilt i Oslo i september 1935. Utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 2180
 Odeon orkester med refrengsang av Ella Peaters. Utgitt på 78-platen Odeon A 180 865 D-3168

«Lev livet i glede og fest» (Melodi og tekst: Willy Johansen) 
 Willy Johansens Bristolorkester med refr. Magnus Samuelsen. Innspilt i Oslo i september 1935. Utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 2136
 Sonora Danseorkester Sang: Harald Drangsholt. Innspilt i september 1935. Utgitt på 78-platene Sonora 173 og Sonora 3143.
 Chat Noir's orkester under ledelse av Kristian Hauger med refrengsang av Steinar Jøraandstad. Utgitt på 78-platen Odeon A 180 860 D-3163

«Til dig» (Melodi og tekst: Willy Johansen) 
 Willy Johansens Bristolorkester med refr. Magnus Samuelsen. innspilt i september 1935. Utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 2136
 Sonora Danseorkester Sang: Harald Drangsholt. Innspilt i september 1935. Utgitt på 78-platene Sonora 173 og Sonora 3143
 Chat Noir's orkester under ledelse av Kristian Hauger med refrengsang av Steinar Jøraandstad. Utgitt på 78-platen Odeon A 180 860 D-3163

Eksterne lenker 
 

Filmer fra 1935
Norske filmer fra 1930-årene
Norske filmkomedier
Sort-hvitt-filmer
Norskspråklige filmer
Jakobselva (Vadsø)

Jakobselva (også kalt Vestre Jakobselv; nordsamisk: Ánnejohka, historisk Annejåkka; finsk: Annijoki) er ei elv i Vadsø og Nesseby kommune i Finnmark. Den drenerer sentrale deler av Varangerhalvøya. Jakobselva munner ut i Varangerfjorden ved Vestre Jakobselv og er 59,2 kilometer lang.

Elvas løp 
Den har utspring på nordsida av Midthaugen på Jakobselvvidda på Varangerhalvøya. Den renner først mot nordøst og øst ned til Jakobselvkroken, hvor elva meanderer i stille loner gjennom store myr- og vierskogområder. Etter Jakobselvkroken snur elva mot sør og renner sørover mot Varangerfjorden gjennom et vidt dalføre, med store hei- og myrstrekninger.

Berggrunnen i nedbørfeltet består i nord av leirskifer, og i sør tillitt og sandstein. Øvre del av vassdraget er preget av spylerenner og dødislandskap, og i nedre deler ligger en rekke grusterrasser og strandvoller. På platåene ved øvre Flintelva er det interessante tundramarker, med store glasifluviale og marine avsetninger i nedre del. Nedenfor går elva i grunne stryk med stein og grus.

Den nederste delen av elva renner gjennom en markert kløft, hvor den danner fire lave fossefall, kalt Førstefossen, Andrefossen, Tredjefossen og Fjerdefossen. Den nedre delen av dalføret er dekket av vide bjørkeskoger. Her finnes også tydelige spor etter gamle slåttemarker. De få innsjøene i vassdraget er små. Alle sideelvene kommer inn fra øst.

Fiske og friluftsliv 
I nedre del av vassdraget ligger mange hytter. Dalen er mye brukt til fiske og annet friluftsliv.

Elva er ei god laks- og ørretelv. De fire fossene i nedre del av elva var opprinnelig naturlige vandringshindre. I årene etter andre verdenskrig ble det bygd fem laksetrapper og renner i forbindelse med disse, slik at fisk nå kan vandre opp hele elvas lengde. Laksebestandene i elva har vokst etter at laksetrappene ble satt i funksjon.

Områdene ved Vestre Jakobselv og elvemunningen er et populært sted for fugletitting, ettersom det er lett tilgjengelig og ligger langs hovedveien. Her finnes foruten sjøfugler og våtmarkarter også mange skogsarter og rovfugler.

Vern 
Vassdraget ble i 1973 vernet mot kraftutbygging i Verneplan I for vassdrag. Vernegrunnlaget var elvesystemet som en sentral del av et særpreget landskap med arktisk preg og utpreget viddekarakter i indre deler. Spesielt viktig er isavsmeltingsformer, elveløpsformer, botanikk, landfauna og vannfauna, samt vassdragets betydning for friluftslivet, herunder laksefisket.

Store deler av nedbørfeltet ligger innenfor Varangerhalvøya nasjonalpark, som ble opprettet i 2006.

Referanser 

Elver i Nesseby
Elver i Vadsø
Martin Balsam

Martin Balsam (født 4. november 1919 i New York City i New York, død 13. februar 1996 i Roma i Italia) var en amerikansk skuespiller.

Balsam vant en Oscar, i klassen beste mannlige birolle, for sin rolle som «Arnold Burns» i filmen Tusen klovner, (A Thousand Clowns). 

Martin Balsam spilte en sentral rolle i 12 edsvorne menn (1957), og en mindre rolle som privatetterforskeren "Milton Arbogast" i psycho (1960) regissert av Alfred Hitchcock.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Skuespillere fra USA
Oscar-vinnere (birolle)
Tony Award-vinnere
Personer fra New York City
Fødsler i 1919
Dødsfall i 1996
Ed Begley

Edward James Begley (født 25. mars 1901 i Hartford i Connecticut, død 28. april 1970 i Hollywood i California) var en amerikansk skuespiller.

Ed Begley vant en Oscar, i klassen beste mannlige birolle, for sin rolle som «Tom "Boss" Finley» i filmen Du deilige ungdom, (Sweet Bird of Youth). Han hadde også en sentral rolle i 12 edsvorne menn (1957).

Referanser

Eksterne lenker 
 

Skuespillere fra USA
Oscar-vinnere (birolle)
Tony Award-vinnere
Personer fra USA av irsk opphav
Personer fra Hartford
Lucky Number Slevin

Lucky Number Slevin er en gangsterfilm fra 2006, skrevet av Jason Smilovic, regissert av Paul McGuigan og med Bruce Willis, Josh Hartnett, Lucy Liu, Morgan Freeman og Sir Ben Kingsley i hovedrollene.

Handling
Slevin har det ikke spesielt bra i Los Angeles. Leiligheten hans kondemneres, ID-kortet hans blir stjålet, og kjæresten hans har stått i med en annen. Han bestemmer seg for å komme vekk litt, og låner leiligheten til kompisen Nick Fisher i New York. Uhellet har imidlertid ikke sluttet å forfølge ham, og alt er i ferd med å bli verre. Når han ankommer leiligheten til Fisher får han en ubehagelig overraskelse. Slevin blir tatt for å være Fisher, og før han vet ordet av det er han midt i skuddlinjen mellom byens to største mafiabosser, The Rabbi og The Boss. Det tar ikke lang tid før Slevin forstår at han må klekke ut en smart plan for å ta knekken på dem – før de tar knekken på ham.

Rolleliste

Norske anmeldelser
VG.no (3/6)
Dagbladet.no (4/6)
Filmdagbok (3/5)

Eksterne lenker
 
 

Thrillerfilmer fra USA
Kriminalfilmer fra USA
Filmer fra 2006
Engelskspråklige filmer
ESC

Esc eller ESC kan sikte til, eller være en forkortelse for:

 Sangkonkurransen Eurovision Song Contest, også kjent som den internasjonale finalen i Melodi Grand Prix.
 Escape-tasten på et moderne tastatur.
 Elverumske Skieløber Compagnie (ESC) - et tidligere militært kompani.
 European Space Camp (ESC) - en sommerleir for romfartsinteressert ungdom.
 Et sidebeskrivelsesspråk, Epson Standard Code
 Elektronisk stabilitetskontroll for biler; eng. Electronic stability control (ESC)

Forkortelser
Dansk biografisk leksikon

Dansk biografisk leksikon (DBL) er et dansk leksikon som inneholder biografier over berømte dansker. Verket har kommet ut i tre utgaver:

 Dansk biografisk Lexikon, tillige omfattende Norge for tidsrummet 1537-1814, utgitt av C. F. Bricka, 19 bd., Gyldendal, 1887–1905
 Dansk biografisk Leksikon, 2. utgave, 27 bind, redigert av Povl Engelstoft og Svend Dahl, 1933–44.
 Dansk biografisk leksikon, 3. utgave, 16 bind. Redaktør Svend Cedergreen Bech, 1979–1984.

Eksterne lenker 
 Digital faksimileutgave av 1. utgave ved Prosjekt Runeberg 

Biografi
Bøker fra 1905
Bøker fra 1944
Bøker fra 1984
Meteorittnedslag i Troms 7. juni 2006

Meteorittnedslaget i Troms 7. juni 2006 var en meteoride på anslagsvis 10–12 kg, eller noe større, som kom inn i atmosfæren kl. 02.05, og som deretter eksploderte. Det kraftige smellet kunne høres fra Lyngen til Nordreisa, et område på mer enn 100 km i diameter. Dette er et uvalig stort område for slike fenomener. Objektet ble omtalt som en rødlig lyskule som lyste opp som en blitz. Selv om det var midnattssol var det sterke lysfenomenet synlig over store avstander, i alle fall til Narvik i Nordland. Flere fotografier ble tatt av meteor-fenomenet.

Sjokkbølgene fra eksplosjonen ble registrert av NORSAR i Karasjok kl. 02.13.25. Også seismiske forstyrrelser ble registrert. Det ble framsatt en teori av avisa Nordlys om at det hadde skjedd et nedslag i Reisadalen i Troms, men lokale beboere i dalen informerte senere om at dette var et ras-sår som hadde oppstått tidligere dette året.

En forsker ved Nordlysobservatoriet uttalte at det nok er en meteoroide på 10-12 kilo som har kommet inn i atmosfæren. Men sannsynligvis var objektet en god del større enn dette. Forskere er uenige om størrelsen, men energien i eksplosjonen er i ettertid beregnet til 1/100 av styrken til atombomben som ble sluppet over Hiroshima i 1945. Opprinnelig ble den anslått til det samme utfra en sprengkraft på 40 kt TNT.

Folk oppfordres til å lete etter fragmenter av et mulig nedfall av meteoritten i Reisadalen og omkringliggende områder. Slike kan være verdt mange tusen kroner, men alle leteforsøk så langt har vært resultatløse. Dette kan også ha sin forklaring i at materialet i den innkommende meteoroide hadde en lav egenvekt og styrke.

Se også
 Meteor, meteoroide, meteoritt
 Alta-meteorittene

Noter

Referanser

Eksterne lenker
 forskning.no
 aftenposten.no

Meteoritter
Hendelser i 2006
Troms og Finnmarks historie
Nils Flakstad

Nils Erik Flakstad (født 9. august 1907 på Hamar, død 31. juli 1979 i Oslo) var en norsk billedhugger.

Han studerte på Statens håndverks- og kunstindustriskole 1928-30, og under Axel Revold og Wilhelm Rasmussen på Statens kunstakademi 1930-32. 

Han var lærer ved Statens håndverks- og kunstindustriskole 1955-75. Han startet som maler og begynte først i slutten av 1930-årene med skulptur. Blant hans arbeider kan nevnes bidrag på Oslo rådhus, foran Haugesund rådhus, et relieff i Stortingets trappehall, og monumenter over falne i Hamar, Haugesund og på Akershus festning.  I 1946 var han med på å stifte Norsk Billedhoggerforening

Referanser

Eksterne lenker 
 Artikkel i Norsk biografisk leksikon
 Artikkel i Norsk kunstnerneksikon

Norske billedhuggere
Personer fra Hamar kommune
Løselighet

Løselighet er den mengde av et stoff som lar seg oppløse i et bestemt løsemiddel under gitte forhold. Den oppløste substansen kalles løsningsstoff og den oppløsende væsken (vanligvis til stede i mer enn rikelig mengde) kalles løsemiddelet. Til sammen utgjør disse en løsning. Prosessen kalles oppløsning, eller hydrering dersom løsemiddelet er vann.  

En løsning i likevekt som ikke kan holde på mer av løsningsstoffet sies å være mettet. Løseligheten av en substans oppløst i en annen avgjøres av intermolekylære krefter mellom løsemiddel og løsningsstoff, temperatur, endringen i entropi som adfølger oppløsningen, tilstedeværelse og mengde av andre substanser, og trykk eller partialtrykk av en løsningsgass. 

Løselighetskonstanten er et særtilfelle av en likevektskonstant. Den beskriver likevekten mellom oppløst salt og uoppløst salt. Løselighetskonstanten er anvendelig for fellingsreaksjon som er det motsatte av oppløsningsreaksjon. Løselighetskonstanten er temperaturavhengig.
  
Selv om løsninger gjerne anses å være faste stoffer som blandes ut i væsker, kan to hvilke som helst aggregatstilstander blandes og kalles en løsning. Hydrogen (en gass) kan oppløses i palladium (fast stoff), og rustfritt stål er en løsning av et fast stoff i et annet fast stoff (kalt en legering). Ftalater oppløses i plastikkstoffer og virker plastifiserende.

Ved særskilte betingelser kan løsninger holde mer av et løsningsstoff enn løsemiddelet normalt kan oppløse. Dette kalles overmetning.

løsemidler blir vanligvis karakterisert som polare eller nonpolare. Den generelle tommelfingerregelen er at «likt oppløser likt». Dette betyr at polare løsemidler vil oppløse ioniske forbindelser og kovalente forbindelser som ioniserer, mens nonpolare løsemidler vil oppløse nonpolare kovalente forbindelser. For eksempel vil vanlig bordsalt, en ionisk forbindelse, oppløses i vann, men ikke i etanol.  

Vann og nonpolare løsemidler er ublandbare (immiscible), dvs. de danner ikke homogene blandinger, men deler seg i to distinkte faser eller danner melkeaktige emulsjoner.

Løselighet av bindingstype i vann 
Denne tabellen gir en viss indikasjon av hvordan typen av kjemisk binding relaterer til løselighet i vann.

Løselighet av ioniske forbindelser i vann 
Denne tabellen presenterer en oversikt over løselighet av salter i vann.

Se også 
 Konsentrasjon (kjemi)
 Differensialløselighet (LogP)
 Blandbarhet
 Løsemiddel

Nettilgjengelig analyse 
ALOGPS interaktiv utregning av vanndig løselighet for forbindelser ved Virtual Computational Chemistry Laboratory

Kjemiske egenskaper
Kvotering

Kvotering benyttes for å indikere at man må gi en gruppe ekstra fordeler i forhold til andre grupper for å få en sammensetning av personer innen en yrkesgruppe, organisasjon, geografisk område, etc som man ønsker. Relevante identiteter for kvotering kan f.eks. være kjønn, funksjonsevne, seksuell orientering, etnisitet, religion eller geografisk tilhørighet.

Kjønnskvotering
Kjønnskvotering er en betegnelse på en metode hvor man gir et av kjønnene en ekstra fordel ved for eksempel ansettelser fordi man ønsker en bestemt fordeling mellom menn og kvinner. Dette brukes spesielt i yrker som tradisjonelt har vært veldig mannsdominerte eller kvinnedominerte. I norsk politikk er et svært sterkt fokus på kjønnskvotering i minimal grad speilet i lignende tiltak for andre tradisjonelt underrepresenterte grupper. Radikal kjønnskvotering er ulovlig i Norge etter at EFTA-domstolen dømte Norge for kjønnsdiskriminering i 2003 i en prinsipiell sak initiert av Dag Øistein Endsjø om øremerking av vitenskapelige stillinger bare for det ene kjønn.

I Norge er det lov til å kvotere inn kvinner om de er underrepresentert. Likestillingsloven gir dog ikke den samme muligheten til å kvotere inn menn; per i dag er det kun mulig innen omsorgsyrker.

Etnisk kvotering
Etnisk kvotering brukes for å få en bedre sammensetning av personer med forskjellige etniske bakgrunner i en gruppe. Dette er også kjent under begrepet affirmative action.

Se også 
 Likestilling
 Lov om etnisk diskriminering m.v.
 Diskriminerings- og tilgjengelighetsloven
 Lov om forbud mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk
 Kjønnslikestillingsloven
 Likebehandling
 Forskjellsbehandling
 Funksjonshemning
 Kjønnslikestilling
 Homofobi
 Rasisme

Referanser

Forskjellsbehandling
Hennig-Olsen Is

Hennig-Olsen Is AS er Nordens eldste iskremprodusent, kjent for å lage «Kremen av iskrem» siden 1924. Årlig produseres ca. 30 millioner liter iskrem og frosne desserter på fabrikken i Hannevika utenfor Kristiansand. Det utgjør nesten halvparten av det norske iskremmarkedet. I tillegg lager iskremprodusenten egen sjokolade, karamell, krokan og syltetøy.

Iskrem fra Hennig-Olsen har sine røtter tilbake til 1924. Kristiansanderen Sven Hennig-Olsen lærte manuell iskremproduksjon under et opphold i Chicago i USA. Da han returnerte til hjembyen i 1924 hadde han med seg produksjonsutstyr og oppskrifter. Iskremproduksjon ble en bigeskjeft i tobakkskiosken han startet i Kristiansand. Selve iskremfabrikken ble åpnet i 1960. Da hadde sønnen Otto Johan Hennig-Olsen overtatt ledelsen av bedriften. Fremveksten av de store matvarekjedene på 1980-tallet bidro til å befeste suksessen. Gjennom en avtale med det vi i dag kjenner som NorgesGruppen, ble Hennig-Olsen Is sikret landsdekkende distribusjon av iskrem i 1993. I 1996 tar 3. generasjon Hennig-Olsen over driften, og Paal Hennig-Olsen blir administrerende direktør.

Hennig-Olsen Is satt verdensrekord i 2015 med Verdens største krone-is. Krone-isen var 3,08 m høy og rommet 1080 l iskrem, 60 l sjokolade og 40 l jordbærsyltetøy. Den ble fortært av et publikum på ca 9000 mennesker som var til stede i Kristiansand under kåringen. Iskremen er omtalt i boka Guiness World Records for 2018. 

Hennig-Olsen Is er en mangfoldsbedrift på omtrent 230 årsverk fra nesten 30 forskjellige nasjonaliteter. Bedriften mottok i 2007 Mangfoldsprisen for sitt arbeid gjennom 40 år med å skape mangfold på arbeidsplassen.

Eksterne lenker 
 

Norske næringsmiddelprodusenter
Produsenter av frosne desserter
Iskremmerker
Næringsliv i Kristiansand
Selskaper etablert i 1924
1924 i Norge
Fammestad

Fammestad er ei lita bygd i Alver kommune i Nordhordland. Nærmeste tettsted er Knarvik. Bygda består av mange gårdsbruk, og alle er blitt gradvis nedlagt.

Bygda har et eget ungdomslag med lagshuset Nyheim. De har også egen bygdekino i lagshuset Nyheim, som viser kino hver søndag og hver 4. lørdag når det er barnefilmer.  Kløvheim skule ligger 1,5 kilometer fra bygda.

I Fammestadtjørna finnes det mye røye. Fiske er kun tillatt etter avtale med grunneierne.

Fossafe er en fabrikk som lagde safer. Den ble nedlagt i 2009. Bedriften Fammestad Agro oppstod på Fammestad i en av de nedlagte løene. Denne bedriftens eier fant opp produktet AgrOsan som hjelper mot tørr og sprukken hud, eksem og psoreasis. En god del av arbeiderne fra firmaet Vestnorsk Brunnboring bor på Fammestad, mens firmaet holder til på Høyland, nabobygda.

Referanser 

Bosetninger i Alver
Grender i Vestland
Petter Jakobsen

Petter Jakobsen er en norsk TV-regissør.

TV-produksjon 
 2013: Klaus på kanten

Referanser 

Norske TV-regissører
Ramsløk

Ramsløk (Allium ursinum) er en rødlistet plante som høstes og brukes i matlaging.
Selv om bladene kan brukes i salater og som krydder i suppe og til spinat, er det viktig å være klar over at den er nær truet på Norsk rødliste for arter i 2021.

Ramsløk er en opp til 30 cm høy plante som lukter av hvitløk og som under blomstring brer seg som et hvitt teppe over skogbunnen. Den er en vårplante og skogen fylles med en intens lukt av hvitløk.
Løken som hører til hver stengel, har vanligvis bare to løkblader, og begge fortsetter oppover i urtebladsskiver. 
Ramsløkens blader er mye tynnere og dypere grønne enn hos andre løkvekster.

Ramsløk vokser i skyggefulle bar- eller løvskoger. Finnes i lavlandet langs kysten fra Østfold til Trøndelag. Den er utbredt i Europa og Kaukasus.

Rødlistet 2021 
Ekspertkomitéen for karplanter, som har utarbeidet Norsk rødliste for arter 2021, uttrykker bekymring på grunn av at økt fokus på ville matplanter har ført til en svært intensiv høsting i enkelte bynære områder, særlig ved Oslofjorden. Ramsløk sankes flere steder i sekkevis (og kilovis), og forekomster ribbes for alt av blad og stengler som stikker opp, til salg til restauranter og på grønnsaktorg. Til og med forekomster i naturreservater, slik som Ekebergskråninga i Oslo ribbes nå for ramsløk.

På Vestlandet, der arten har sine største norske forekomster, er den noe mindre utsatt fordi det er flere og større forekomster med ramsløk. Denne moteplanten kan imidlertid bli utsatt også på Vestlandet. Hvis arten over-høstes i samme eller høyere grad enn det som nå skjer, vil arten bli en utsatt plante. Dette er en oppgradering fra livskraftig (LC) i forrige vurderingsrunde på grunn av at høsting av ramsløk er blitt intensivert de seinere åra.

Bruk 
Den blir brukt i folkemedisin og til matlaging. Ramsløk hadde tidligere et litt dårlig rykte fordi den satte løksmak på mjølka fra kyr som beitet i utmark, og slik mjølk fikk de ikke levert på meieriene. Den kan forveksles med liljekonvallblader som er giftige. Liljekonvall lukter ikke hvitløk.

Se også 
 Liten ramsløkflue (Cheilosia fasciata), hvor fluelarvene minerer og lever i bladene.
 Stor ramsløkflue (Portevinia maculata), hvor fluelarvene lever på løkene.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Løkfamilien
Urter
Hvite blomster
Planter formelt beskrevet i 1753
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné