Smellere

Skjellsmellere
 Småsmellere
 Tannsmellere
 Storsmellere
 Smellere (Melanotinae)
 Hjertesmellere
 Aplastinae
 Lissominae
 Cebrioninae

Smellere (Elateridae) er en artsrik familie av biller som kan kjennes på at de kan «smelle» hvis de havner på ryggen. En tapp på forbrystet passer inn i en grop på mellombrystet, og dersom tappen presses ut av gropa, spretter den ut med et smell og billen kastes opp i luften, kan slik snu seg. Smellet kan også skremme eventuelle fiender. Larvene, såkalte kjølmark, er harde, glatte og ofte gul- eller rødaktige. Noen arter spiser planterøtter og kan være problematiske skadedyr, andre lever i død ved. En god del arter er knyttet til hule trær og er typiske gammelskogsinsekter, truet av moderne skogbruk. En del tropiske arter kan sende ut lys, noen ganger så kraftig at et par av disse billene i en flaske utgjør en godt brukbar leselampe.

Utseende 
Små til store (2–70 mm) biller, vanligvis langstrakte og litt flate. Hodet er kort og bredt, med små fasettøyne. Antennene er 11-leddete, vanligvis ganske lange, trådformede, sagtakkede eller kamformede. Ofte er antennene lengre og mer forgrenede hos hannene enn hos hunnene. Brystskjoldet (pronotum) er mer eller mindre firkantet sett ovenfra, gjerne omtrent så langt som bredt. Sidekantene er som oftest tydelig markerte, og bakhjørnene er mer eller mindre tilbaketrukket. Dekkvingene er langsmale, vanligvis omtrent så brede som brystskjoldet, som oftest med tydelige lengdestriper. Oversiden har ofte kontrasterende fargemønstere eller skjellkledte områder, kan også være metallfarget. Beina er forholdsvis korte og slanke, og kan foldes inntil kroppen, men ikke så tett som hos halvsmellere (Throscidae).

Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

Levevis 
Smellernes larver lever i jorda eller i død ved. Hva de spiser kan variere – noen arter synes å være hovedsakelig planteetere, og enkelte kan være brysomme skadedyr, andre er rovdyr. Mange arter bruker flere år på larveutviklingen. De voksne billene flyr godt og treffes ofte flygende, på blomster eller i vegetasjonen. Mange smellere er skogsinsekter, og en rekke arter, særlig av slekten Ampedus, er knyttet til hule trær. For at disse skal kunne overleve, er det nødvendig at gamle, hule trær blir tatt vare på og også at nye trær får anledning til å stå til de begynner å råtne og blir hule.

Skadedyr og nyttedyr 
Noen arter av smellere er brysomme skadedyr i jord- og hagebruk fordi larvene (kjølmark) spiser røtter. Kornsmellere (slekten Agriotes) kan kjennes på sitt sterkt hvelvede brystskjold. Flere av disse artene kan gjøre skade på korn og andre avlinger. Vanligst i Norge er åkersmeller (Agriotes obscurus). Stripesmeller (Agriotes lineatus) kan også være brysom. På den andre siden kan de smellerlarvene som er rovdyr være nyttige ved å redusere bestandene av potensielle skadedyr.

Lysende arter 
Noen tropiske smellere, særlig i slekten Pyrophorus, lyser i mørket. De er kjent som cucujos i spansktalende land. De sender ut lys fra to lysorganer ved bakhjørnene av brystskjoldet (pronotum) og ett lysorgan ved bakkroppen. Dette lyset kan ha forskjellig farge, ofte «kaldt» lys fra brystskjoldet og rødaktig lys fra bakkroppen. Lyset fremkommer ved en meget energieffektiv prosess, se omtale under lysbiller (Lampyridae). Også larvene og til og med eggene er selvlysende. De levende billene brukes som selvlysende smykker, og noen biller i en flaske kan være en brukbar lampe.

Systematisk inndeling med fokus på norske arter 

Underfamiliene Cebrioninae og Aplastinae ble tidligere regnet som egne familier (Cebrionidae og del av Plastoceridae), og underfamilien Lissominae har dels blitt regnet som en egen familie (Lissomidae), dels til familien halvsmellere (Throscidae).

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae – store, brede skjellkledte arter
 Slekten Agrypnus Eschscholtz, 1829
 Grå smeller, Agrypnus murinus (Linnaeus, 1758)
 Slekten Lacon Laporte de Castelnau, 1836
 Lacon conspersus (Gyllenhal, 1808)
 Lacon fasciatus (Linnaeus, 1758)
 Underfamilien småsmellere, Negastriinae – ganske små arter
 Slekten Fleutiauxellus Mequidnon, 1930
 elveørsmeller Fleutiauxellus maritimus (Curtis, 1840)
 fjellbekksmeller Fleutiauxellus algidus (J. Sahlberg, 1883)
 Slekten Negastrius C.G. Thomson, 1859
 flekksmeller Negastrius pulchellus (Linnaeus, 1761)
 sølvsmeller Negastrius arenicola (Boheman, 1853)
 Slekten Neohypdonus Stibick, 1971
 grussmeller Neohypdonus arcticus (Candeze, 1859)
 Slekten Zorochros C.G. Thomson, 1859
 Zorochros minimus (Lacordaire, 1835)
 Underfamilien tannsmellere, Dendrometrinae – slanke arter
 Slekten Actenicerus Kiesenwetter, 1858
 Actenicerus sjaelandicus (Müller, 1764)
 Slekten Anostirus C.G. Thomson, 1859
 praktsmeller Anostirus castaneus (Linnaeus, 1758)
 Slekten Aplotarsus Stephens, 1830
 oresmeller Aplotarsus incanus (Gyllenhal, 1827)
 Slekten Ascoliocerus 
 Ascoliocerus hyperboreus (Gyllenhal, 1827)
 Slekten Athous Eschscholtz, 1829 – tre arter i Norge:
 hasselsmeller Athous haemorrhoidalis (Fabricius, 1801)
 busksmeller Athous subfuscus (Müller, 1764)
 løvsmeller Athous vittatus (Fabricius, 1792)
 Slekten Calambus C.G. Thomson, 1859
 eventyrsmeller Calambus bipustulatus (Linnaeus, 1767)
 Slekten Cidnopus C.G. Thomson, 1859
 kystsmeller Cidnopus pilosus (Leske, 1785)
 mosesmeller Cidnopus aeruginosus (Olivier, 1790)
 Slekten Ctenicera Latreille, 1829
 kamsmeller, Ctenicera pectinicornis (Linnaeus, 1758)
 kobbersmeller Ctenicera cuprea (Fabricius, 1775)
 Slekten Denticollis Piller & Mitterpacher, 1783
 bøkesmeller Denticollis rubens Piller & Mitterpacher, 1783
 øyesmeller Denticollis linearis (Linnaeus, 1758)
 taigasmeller Denticollis borealis (Paykull, 1800)
 Slekten Eanus LeConte, 1861
 tundrasmeller Eanus costalis (Paykull, 1800)
 Slekten Harminius Fairmaire, 1852
 Harminius undulatus (Degeer, 1774)
 Slekten Hypnoidus Dillwyn, 1829
 jordsmeller Hypnoidus riparius (Fabricius, 1792)
 Hypnoidus rivularis (Gyllenhal, 1808)
 Slekten Hypoganus Kiesenwetter, 1858
 edelsmeller Hypoganus inunctus (Lacordaire, 1835)
 Slekten Limonius Eschscholtz, 1829
 Limonius aeneoniger (Degeer, 1774)
 Slekten Liotrichus Kiesenwetter, 1858
 bjørkesmeller Liotrichus affinis (Paykull, 1800)
 Slekten Orithales Kiesenwetter, 1858
 sagsmeller Orithales serraticornis (Paykull, 1800)
 Slekten Prosternon Latreille, 1834
 furusmeller Prosternon tessellatum (Linnaeus, 1758)
 Slekten Selatosomus Stephens, 1830 – fem arter i Norge, vanligst:
 metallsmeller, Selatosomus aeneus (Linnaeus, 1758)
 Underfamilien Storsmellere, Elaterinae
 Slekten Ampedus Dejean, 1833 – svart brystskjold, mer eller mindre røde dekkvinger. 13 arter er funnet i Norge, mange knyttet til morken, død ved.
 Slekten Elater Linnaeus, 1758
 keisersmeller Elater ferrugineus Linnaeus, 1758
 Slekten Procraerus Reitter, 1905
 alvesmeller Procraerus tibialis (Lacordaire, 1835)
 Slekten Sericus Eschscholtz, 1829
 brunsmeller Sericus brunneus (Linnaeus, 1758)
 Slekten Adrastus Eschscholtz, 1829
 humlesmeller Adrastus pallens (Fabricius, 1792)
 Slekten Agriotes Eschscholtz, 1829
 strandsmeller Agriotes sputator (Linnaeus, 1758)
 Stripesmeller, Agriotes lineatus (Linnaeus, 1767)
 åkersmeller Agriotes obscurus (Linnaeus, 1758)
 Slekten Dalopius Eschscholtz, 1829
 sømsmeller Dalopius marginatus (Linnaeus, 1758)
 Slekten Ectinus Eschscholtz, 1829
 tussesmeller Ectinus aterrimus (Linnaeus, 1761)
 Slekten Melanotus Eschscholtz, 1829
 mørk vedsmeller Melanotus villosus (Geoffroy, 1785)
 stor vedsmeller Melanotus castanipes (Paykull, 1800)
 Underfamilien hjertesmellere, Cardiophorinae – små, brede arter, gjerne kontrastrikt fargede
 Slekten Cardiophorus Eschscholtz, 1829
 kragesmeller rdiophorus ruficollis (Linnaeus, 1758)
 Cardiophorus atramentarius Erichson, 1840
 Slekten Dicronychus Brullé, 1832
 Dicronychus equiseti (Herbst, 1784)
 Underfamilien Aplastinae Stibick, 1979 – ikke i Norge
 Slekten Aplastus LeConte, 1859
 Slekten Didymolophus 
 Slekten Diplophoenicus 
 Slekten Dodecacius 
 Slekten Euthysanius 
 Slekten Octinodes 
 Slekten Practapyrus 
 Slekten Pyrapractus 
 Slekten Sinoaplastinus Schimmel, Platia & Tarnawski, 2008
 Underfamilien Campyloxeninae
 Underfamilien Cebrioninae – ikke i Norge
 Stammen Cebriognathini
 Stammen Cebrionini
 Slekten Cebrio Olivier, 1790 – store, brede arter, med lange bein, hannene med lange antenner. Tallrike arter i Mellom-Europa.
 Slekten Scaptolenus
 Slekten Selenodon
 Underfamilien Eudicronychinae
 Underfamilien Hemiopinae
 Underfamilien Lissominae – ikke i Norge, én art i Norden
 Stammen Lissomini Laporte de Castelnau, 1835
 Slekten Drapetes Dejean, 1821
 glanssmeller Drapetes mordelloides (Host, 1789) – funnet i Sverige og Finland
 Slekten Lissomus
 Slekten Osslimus Calder, 1996
 Slekten Paradrapetes
 Stammen Protelaterini Schwarz, 1902
 Slekten Anaspasis Candéze, 1881
 Slekten Austrelater Calder & Lawrence, 1993
 Slekten Protelater Sharp, 1877
 Slekten Sphaenelater Schwarz, 1902
 Slekten Tunon Arias-Bohart, 2013
 Slekten Valdivelater Lawrence & Arias, 2009
 Underfamilien Morostomatinae
 Underfamilien Oestodinae Hyslop, 1917
 Underfamilien Oxynopterinae – med noen av de største artene
 Underfamilien Parablacinae
 Underfamilien Physodactylinae
 Underfamilien Pityobiinae
 Underfamilien Semiotinae
 Underfamilien Sinopyrophorinae
 Underfamilien Subprotelaterinae
 Underfamilien Thylacosterninae

Referanser

Kilder 
 Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae (Liste over Nordens biller). Helsinki. 
 Zahradník, J. og Chvála, M. 1991. Teknologisk forlags store bok om insekter. N.W. Damm. Om smellere, side 282–287.

Eksterne lenker 
 
 
 Kjølmark, larve av Melanotus castanipes – bilde
 Fra Atlas of Russian Beetles, tegninger av Kirill Ivanov: grønn kamsmeller, hann – bilde
 metallsmeller – bilde
 øyesmeller Denticollis linearis – bilde
 treblodsmeller Ampedus balteatus – bilde

Biller
  
Biller formelt beskrevet i 1815