alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Iveta Vacenovská

Iveta Vacenovská (født 22. mars 1986) er en tsjekkisk bordtennisspiller. Hun representerte Tsjekkia under Sommer-OL 2012 i London etter å ha kvalifisert seg via verdensrankingen som ble lagt frem etter verdensmesterskapet i bordtennis 2011.

Eksterne lenker 
 

Tsjekkiske bordtennisspillere
Deltakere for Tsjekkia under Sommer-OL 2012
Bordtennisspillere under Sommer-OL 2012
Deltakere for Tsjekkia under Sommer-OL 2016
Bordtennisspillere under Sommer-OL 2016
Fødsler i 1986
Deltakere under Europalekene 2015
Giftbær

Giftbær (Nicandra physaloides) er en ettårig plante i søtvierfamilien. Det som er uvanlig med denne arten, er at den er alene i sin egen slekt. Den kommer opprinnelig fra Peru, og er dyrket som prydplante i Norge. Denne arten bærer sitt navn med rette, da den er svært giftig.

Utseende 
Planten er kraftig og opptil 90 cm høy. Den har store, eggformede, mellomgrønne, grovt tannete og bølgede blader. Blomstene er klokkeformede  tre-fire cm brede, blekfiolette til lysblå med et hvitt svelg. Den blomstrer fra juli til september, og blomsten er åpen bare åpen få timer om dagen. De kuleformede bærene er 12-20 mm i diameter og brune, de er omgitt av fra grønt til purpurfarget beger. Planten har et  diploid kromosomtall på 20, det er også uvisst om dette kan være 19-22.

Funn 
Planten blir funnet en sjelden gang iblant forskjellige steder rømt fra hager, eller som forurensning med frø. De dukker gjerne der folk tømmer hageavfall og i åkrer. Det er blitt til nå gjort 52 funn av giftbær i Norge.

Etymologi 
Slektsavnet Nicandra kommer fra den greske legen Nikandros, som kom fra Kolofon og døde i år 133 f.Kr. Artsnavnet physaloides kommer fra planteslekten Physalis som heter lykteslekta på norsk. Det kommer av det oppblåste begeret, som ligner på «lyktene» i lykteslekta. Noe som kan gjøre denne arten meget farlig.

Litteratur 
 Lid, Johannes og Lid, Dagny Tande: Norsk flora. 7. utg. Redigert av Elven Reidar. Samlaget, 2005. ISBN 978-82-05-32563-0 s. 681
 Stenberg, Lennart og Mossberg, Bo: Gyldendals store nordiske flora. Gyldendal 2007. ISBN 82-521-6029-8 s. 523
 Sjøborg, Steinar og Eidissen, Henry: Norsk hageleksikon. Det beste 1982. ISBN 82-7010-130-3 s. 417

Eksterne lenker 
 
 Artskart
 Den virtuella floran – Ballongblomma

Søtvierfamilien
Arawacus

Arawacus er en slekt av glansvinger som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).

Utseende 
Ganske små (vingespenn ca. 25 millimeter) stjertvinger med avrundede vinger. Bakvingen har to tynne stjerter. Oversiden er perlemorsaktig hvit eller lysblå med mørke vingespisser, undersiden er gulhvit med brune tverrstreker og en oransje flekk ved bakhjørnet.

Utbredelse 
Disse artene lever i Mellom- og Sør-Amerika.

Systematisk inndeling 

 sommerfugler (Lepidoptera)
 gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea) 
 familie glansvinger (Lycaenidae) 
 delgruppe Lycaeninae (i vid forstand)
 stjertvinger  (Theclinae)
 stamme Eumaeini Doubleday, 1847
 Thereus-gruppen – Neotropisk
 slekten Arawacus Kaye, 1904
 Arawacus aethesa (Hewitson, 1867)
 Arawacus aetolus (Sulzer, 1776)
 Arawacus binangula (Schaus, 1902)
 Arawacus dolylas (Cramer, 1777)
 Arawacus dumenilii (Godart, 1824)
 Arawacus ellida (Hewitson, 1867)
 Arawacus euptychia (Draudt, 1920)
 Arawacus hypocrita (Schaus, 1913)
 Arawacus jada (Hewitson, 1867)
 Arawacus leucogyna (C. & R. Felder, 1865)
 Arawacus lincoides (Draudt, 1917)
 Arawacus meliboeus (Fabricius, 1793)
 Arawacus separata (Lathy, 1926)
 Arawacus sito (Boisduval, 1836)
 Arawacus tadita (Hewitson, 1877)
 Arawacus tarania (Hewitson, 1868)
 Arawacus togarna (Hewitson, 1867)
 Arawacus sp. – ubeskrevet art

Litteratur 
 Butterflies of America – Arawacus hypocrita 
 Butterflies of America – Arawacus togarna 
 Butterflies of North America – Arawacus jada

Eksterne lenker 
 
 Brower, Andrew V. Z. 2007. Arawacus i The Tree of Life Web Project, [http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
 www.funet.fi – Arawacus

Stjertvinger
Sommerfugler formelt beskrevet i 1904
Dyr formelt beskrevet av William James Kaye
Halvemål

Halvemål er et lingvistisk fenomen, i norsk særlig brukt om dialekter som utelater h i fremlyd foran vokal, f.eks. av for hav, est for hest – og omvendt setter den inn i ord hvor den ikke hører hjemme, f.eks. høy for øy.

Dette er kjent f.eks. fra engelsk og i svenske dialekter. Älvdalsk har også halvemål. I Norge er halvemål mest fra Sunnmøre, samt litt av Nordfjord og Sunnfjord og Nordhordland. Halvemålet er langt på vei borte i Norge, ifølge Helge Sandøy.

Ordet halvemål kommer kanskje av alvemål, altså det mål som alvene brukte.

Referanser

Lingvistikk
Symbiopsis

Symbiopsis er en slekt av glansvinger som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).

Utseende 
Middelsstore stjertvinger med to stjerter på bakvingen. Oversidens grunnfarge er gråbrun, et varierende område er dekket av metallisk blå skjell, men disse når sjelden helt ut til ytterkanten. Undersiden er lyst gråbrun, gjerne med en smal, brun tverrstripe, ved bakhjørnet med oransje eller blå flekker.

Utbredelse 
Disse artene lever i Mellom- og Sør-Amerika, fra Mexico i nord til Paraguay i sør.

Systematisk inndeling 

 sommerfugler (Lepidoptera)
 gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea) 
 familie glansvinger (Lycaenidae) 
 delgruppe Lycaeninae (i vid forstand)
 stjertvinger (Theclinae)
 stamme Eumaeini Doubleday, 1847
 Erora-gruppen – Neotropisk
 slekten Symbiopsis Nicolay, 1971
 Symbiopsis aprica (Möschler, 1883)
 Symbiopsis lenitas (Druce, 1907)
 Symbiopsis morpho Nicolay, 1971
 Symbiopsis nivepunctata (Druce, 1907)
 Symbiopsis panamensis (Draudt, 1920)
 Symbiopsis pencilatus Johnson & Le Crom, 1997
 Symbiopsis pentas Nicolay, 1971
 Symbiopsis perulera Robbins, 2004
 Symbiopsis pupilla (Draudt, 1920)
 Symbiopsis rickmani (Schaus, 1902)
 Symbiopsis strenua (Hewitson, 1877)
 Symbiopsis tanais (Godman & Salvin, 1887)
 Symbiopsis spp. – 5 ubeskrevne arter

Litteratur 
 Butterflies of America – Symbiopsis panamensis 
 Butterflies of America – Symbiopsis rickmani 
 Butterflies of America – Symbiopsis tanais

Eksterne lenker 
 
 Brower, Andrew V. Z. 2007. Symbiopsis i The Tree of Life Web Project, [http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
 www.funet.fi – Symbiopsis

Stjertvinger
Sommerfugler formelt beskrevet i 1771
Ocaria

Ocaria er en slekt som hører til gruppen stjertvinger i den artsrike sommerfugl-familien glansvinger (Lycaenidae).

Utseende 
Nokså små (vingespenn 20-25 millimeter) stjertvinger med brede, avrundede vinger, bakvingen med to stjerter. Hannen har gjerne en oval grop i forvingen. Oversiden er brunsvart med varierende innslag av blå, metalliske skjell, mest hos hannen. Undersiden er vanligvis ganske mørkt spraglete.

Levevis 
Artene lever i tropisk regnskog.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Sør- og Mellom-Amerika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera
 Underordenen Ditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Overfamilien dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien glansvinger, Lycaenidae
 Underfamilien stjertvinger, Theclinae
 Gruppen Eumaeini
 Satyrium-gruppen 
 Slekten Ocaria Clench, 1970
 Ocaria aholiba (Hewitson, 1867)
 Ocaria arcula (Druce, 1907)
 Ocaria arpoxais (Godman & Salvin, 1887)
 Ocaria calesia (Hewitson, 1870)
 Ocaria cinerea (Lathy, 1936)
 Ocaria clenchi (Johnson, 1992)
 Ocaria clepsydra (Druce, 1907)
 Ocaria elongata (Hewitson, 1870)
 Ocaria elvira (Johnson, 1992)
 Ocaria ocrisia (Hewitson, 1868)
 Ocaria petelina (Hewitson, 1877)
 Ocaria sadici (Weeks, 1901)
 Ocaria thales (Fabricius, 1793)
 Ocaria spp. – tre ubeskrevne arter

Kilder 
 Butterflies of Amazonia – Ocaria ocrisia 
 Butterflies and Moths of North America – Ocaria ocrisia 
 Butterflies of America – Ocaria ocrisia 
 Butterflies of Amazonia – Ocaria thales

Eksterne lenker 
 
 Brower, Andrew V. Z. 2007. Ocaria i The Tree of Life Web Project, [http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
 www.funet.fi – Ocaria

Stjertvinger
Sommerfugler formelt beskrevet i 1970
Finnskogen turistforening

Finnskogen Turistforening (FT) er en av ca 55 medlemsforeninger i Den Norske Turistforening (DNT). Foreningen har sitt arbeids- og medlemsområde i Hedmark fylke i kommunene Eidskog, Kongsvinger, Grue, Åsnes, Våler og Elverum. I disse kommunene har FT ansvar for vedlikehold av ca 1300 km merket sti (inkludert Finnskogleden). FT driver også 11 hytter/koier. 10 av dem er ubetjente turistforeningshytter og en er en dagsturhytte. Pr 1/1-2012 har FT 1500 medlemmer.

Foreningens formål er todelt: 1) Få folk ut på tur! 2) Spre kunnskap om den skogfinske kulturen.
Aktiviteter; Hvert år arrangeres en rekke fellesturer – de aller fleste er dagsturer på Finnskogen og omegn. FT arrangerer også møter og deltar på diverse arrangement hvert år som f.eks. Jakt- og fiskedagene i Elverum. Kjentmannsmerket og Kjentmannstoppene er aktiviteter der turgåere kan oppsøke stemplingsposter og samle stempler til merke og andre premier.

Styrets leder heter Stein Briskerud og nestleder er Åsmund Skasdammen. Du treffer Finnskogen Turistforeing på nett; www.finnskogen-turistforening.no og etterhvert også på www.turistforeingen.no/finnskogen.
E-postadresse er; post@finnskogen-turistforening.no, telefon; 918 34 501 og postadresse; Pb 83, 2256 Grue Finnskog. Turistforeningen har også side på Facebook.

Den Norske Turistforening
Tmolus

Tmolus er en slekt av glansvinger som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).

Utseende 
Små til middelsstore (vingespenn 25-30 millimeter) stjertvinger med én ganske kort og én litt lengre stjert på bakvingene. Oversiden er mørkt brunlig med varierende innslag av blå eller blågrønne, metalliske skjell, sørlig i den indre delen hos hannene. Undersiden er lyst gråbrun med brune eller rødlige flekker.

Utbredelse 
Disse artene lever i Mellom- og Sør-Amerika, fra det sørlige Texas i nord til Paraguay og delstaten Santa Catarina i Brasil i sør.
Den vidt utbredte arten Tmolus echion forekommer også på Hawaii, der den ble innført i 1902 i et forsøk på å kontrollere innførte planter i slekten Lantana.

Systematisk inndeling 
 

 sommerfugler (Lepidoptera)
 gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea) 
 familie glansvinger (Lycaenidae) 
 delgruppe Lycaeninae (i vid forstand)
 stjertvinger (Theclinae)
 stamme Eumaeini Doubleday, 1847
 Tmolus-gruppen – Neotropisk
 slekten Tmolus Hübner, 1819
 Tmolus crolinus Butler & Druce, 1872
 Tmolus cydrara (Hewitson, 1868)
 Tmolus echion (Linnaeus, 1767)
 Tmolus mutina (Hewitson, 1867)
 Tmolus ufentina (Hewitson, 1868)
 Tmolus venustus (Druce, 1907)
 Tmolus spp. – 9 ubeskrevne arter

Litteratur 
 Butterflies of America – Tmolus cydrara 
 Butterflies and moths of North America – Tmolus echion

Eksterne lenker 
 
 Brower, Andrew V. Z. 2007. Tmolus i The Tree of Life Web Project, [http://tolweb.org/ http://tolweb.org 
 www.funet.fi – Tmolus

Stjertvinger
Sommerfugler formelt beskrevet i 1819
Dyr formelt beskrevet av Jacob Hübner
DNB Arena

DNB Arena ligger ca. 200 meter vest for Siddishallen i Stavanger og er den nye hjemmearenaen til Stavanger Oilers. Arenaen ble åpnet 1. oktober 2012.

Kapasiteten er  (tidligere ) på ishockeykampene og  ved konserter. Det er restaurant med 164 sitteplasser og 36 VIP-losjer. VIP-losjene har et areal på 560 kvadratmeter, mens det er syv garderober. Isflaten er mindre enn andre europeiske baner, etter mal av de nordamerikanske banene i National Hockey League, NHL.

Før DNB kjøpte rettighetene til arenanavnet gikk den kommende hallen under navnet Oilers Arena. De to ishallene DNB Arena og Siddishallen ligger for øvrig på hver sin side av den gamle kommunegrensen mellom Stavanger og Hetland med DNB Arena på Hetlandsiden og Siddishallen på Stavangersiden.

Eksterne lenker
 

Ishaller i Norge
Idrettsanlegg i Stavanger
Stavanger Oilers
2012 i Norge
DNB ASA
Christian L. Holm

Lorentz Christian Langberg Holm (født 6. mai 1892 i Rakkestad, død 30. mars 1981) var en norsk skogforvalter og politiker (H).

Holm var stortingsrepresentant for Hordaland fra 1949 til 1965. Han var forvalter og skogfogd ved Rosendal gods 1927–1961 og medlem av Kvinnherad formannskap 1934–1940 og varaordfører 1945–1947.

Holm ble utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden 1952 og til storridder av Den islandske falkeorden 1963.

Eksterne lenker 
 
 

Stortingsrepresentanter fra Høyre
Stortingsrepresentanter for Hordaland
Stortingsrepresentanter 1950–1953
Stortingsrepresentanter 1954–1957
Stortingsrepresentanter 1958–1961
Stortingsrepresentanter 1961–1965
Lokalpolitikere i Kvinnherad
Høyre-politikere i Hordaland
St. Olavs Orden
Den islandske falkeorden
Personer fra Rakkestad kommune
Starkad

Starkad (norrønt for «den sterke») eller Sterkodder var en nordisk sagnhelt og skald med ufattelig styrke og en temmelig subtil rettskaffenhet. Han opptrer i Gesta Danorum og i en rekke sagaer, blant annet i Gautreks saga, der han dreper sin fosterbror kong Vikar Haraldsson. Starkad skal ha bodd i Sverige og hatt danske aner.

Hans farfar var en jette som også het Starkad og hadde åtte armer. Han bortførte kongsdatteren Alvhild, men ble drept av Tor. Alvhild og Starkads sønnesønn er den Starkad som Saxo forteller om.

Han nevnes blant de kjempene som møtte frem til Bråvallaslaget mellom svenskekongen Sigurd Ring og den danske kong Harald Hildetann, og domkirken i Lund skal ha vist en av Starkads tenner frem til besøkende.

I den islandske Skáldatal blir Starkad kalt de danske kongenes skald og den eldste fyrsteskalden. Saxo gjendiktet på latin et kvad som ble sagt å være av Starkad. I Gautreks saga er kvadet Vikarsbálkr tillagt ham. Sagnene om Starkad hører hjemme i vikingtiden, selv om enkelte trekk kan være eldre og blitt fortalt i alle de nordiske landene utover i  middelalderen, men i ulike versjoner til ulike tider og steder. Han beskrives som overnaturlig storvokst. I Gautreks saga medvirker han til at kong Vikar ofres til Odin. «Det var min sørgeligste gjerning,» sa Starkad selv, men diktet er neppe eldre enn 1200-tallet.

Av gudene ble Starkad både velsignet og forbannet. Guden Tor, som hadde drept farfaren hans, bestemte at han ingen barn skulle få, mens Odin tildelte ham tre menns levetid. Tor tilføyde da at Starkad i løpet av hver av de tre levetidene skulle begå en nidingsdåd. Odin lovet ham de skarpeste våpen og de beste brynjene, mens Tor bestemte at han hverken skulle vinne land, rike eller jordegods. Odin skjenket ham rikelig med gull og bytte, mens Tor bestemte at han aldri skulle bli fornøyd, men alltid være grisk etter mer. Odin skjenket ham seier i kamp, mens Tor lovet ham mange og stygge sår. Odin ga ham evnen til å dikte kvad, men Tor tok den fra ham igjen, så han aldri kunne huske hva han selv hadde diktet. Odin sørget til sist for at han skulle sitte til bords med konger og jarler, og være venn med høvdinger. Tor bestemte til gjengjeld at vanlige mennesker ville se på ham med forakt.

Referanser 

Nordiske sagnpersoner
Roing under Sommer-OL 2012

Roing under Sommer-OL 2012 i London ble avholdt i perioden fra lørdag 28. juli til søndag 4. august 2012. Konkurransene gikk på Dorney Lake, som i forbindelse med lekene offisielt ble kalt Eton Dorney. Fjorten øvelser ble gjennomført av 550 utøvere, 353 menn og 197 kvinner.

Eton Dorney Rowng Centre ved Dorney Lake nær Windsor Castle ligger 40 km vest for London. Anlegget har åtte baner og er 2200 meter lang med en publikumskapasitet på . Her ble det konkurrert i åtte øvelser for menn og seks for kvinner.

Medaljer

Medaljevinnerne

Menn

Kvinner

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Programmet for øvelsene
 Om roing på lekenes hjemmeside
Bråstad skole

Bråstad skole var en barneskole på Bråstad i Arendal kommune, tidligere Øyestad, etablert i 1872.

Skolen ble nedlagt i 2000, og elevene som sognet til skolekretsen ble overført til Myra skole. Bygget brukes idag som barnehage. Det er også en mindre utstilling fra flystyrten i Bråstad under andre verdenskrig i bygget.

Arkivet
Arkivet etter Bråstad skole befinner seg ved KUBEN i Arendal. I arkivene etter Øyestad kommune finner en flere protokoller etter skolen i Bråstad. På KUBEN oppbevares også et eget arkiv etter Bråstad skole. Arkivet inneholder blant annet skoleprotokoller, elevlister, skolehistorikk og skoleavisen «Bråstad posten».

Litteratur 
Bråstadkomiteen: Bråstad skole og dens betydning for kretsen, 1993

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Bråstad barnehage
 Månedens kulturminne: Krigsminnemerket på Bråstad

Skoler i Arendal
Barneskoler i Agder
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1872
1872 i Norge
Klostergarden (Utstein)

Klostergarden har sitt utspring i Utstein Gard på Mosterøy i Rogaland, Norge. Utstein kloster, Norges eneste bevarte middelalderkloster, ligger plassert midt inne på garden.

Anders Schanche Rettedal og hans kone eier og driver Utstein gard. De overtok garden 1. januar 2012 som ellevte generasjon.

Historie 
Navnet Utstein skriver seg opprinnelig fra et lite skjær vest for Klosterøy, hvor garden og klosteret ligger. Utstein opptrer i historiske kilder som kongsgård alt på 800-tallet. Stedet blir omtalt i Snorres saga om Harald Hårfagre; i Haraldskvadet fortalt av Torbjørn Hornkløve: «Dei freista den framdjerve, han som flugt deim lærde, herren yvi austmenn, som bur paa Utstein». Historikerne heller mot at Vestlandet var utgangspunkt for rikssamlingen av Norge, datert til 872. 

Bygningene og området har opp igjennom tidene blitt brukt allsidig og har vært både høvdingesete, kongsgård for blant annet Harald Hårfagre, kloster og herregård. Selve klosteret ble oppført rundt år 1200. Klosteret var et maktsentrum og store gardparter over hele Rogaland soknet inn til Utstein. 

Utstein har vært slektsgård siden 1700 (i slekten Frimann, Garmann, Schanche og Rettedal). Klosteret fungerte som våningshus for garden helt frem til 1933. Det er på denne historiske grunnen matproduksjonen fra Utstein Gard skjer i dag.

Matproduksjon 
Gården er på 1740 mål, av dette er 400 dyrket areal. Bruket er i aktiv drift med rundt 600 vinterfôrede sau og 1500 slaktegris, inkludert utegående gris, samt 30 ammekyr. Lammene og kyrne beiter i det særegne kulturlandskapet rundt klosteret. Landskapet er preget av mange hundre års beitebruk og at folk har dyrket jorden enda lenger. Åpne flater omkranset av karakteristiske steingjerder har gitt et typisk, historisk kystlandskap.

Fredet kulturmiljø 
Garden ble fredet i 1999 under kulturminneloven som Utstein kulturmiljø. Det fredede området dekker totalt et areal på om lag 2500 dekar og omfatter hele garden, Klostervågen og Fjøløysundet, samt en sone på inntil 220 meter fra land i sjøen utenfor. Formålet med fredingen var å sikre og ivareta det særpregede kulturmiljøet og beitemarkene på Utstein. Det sies i forskriften om fredringen at dette området har særlig nasjonal verdi med de kulturhistoriske, landskaps- og landbruksmessige elementene som gir området særpreg. På garden er det også et gardsutsalg i et renovert sjøhus fra 1850-1859. Sjøhuset ble nominert til EU Mies Award - en pris for samtidsarkitektur - i 2019.

Litteratur 
 Schanche,  Eilert G.: Utstein kloster, Livet på den gamle Slektsgården 1973
 Rennesøy kommune, Rogaland: Forskrift om freding av Utstein kulturmiljø

Eksterne lenker 
 
 Klostergarden
 Fredningsaken

Gårder i Rogaland
Byggverk i Stavanger
Fredede kulturmiljøer
Yasunori Miyabe

Yasunori Miyabe (japansk: 宮部 保範, født 5. november 1966 i Tokyo) er en japansk tidligere skøyteløper som representerte hjemlandet i Vinter-OL 1992 i Albertville og 1994 på Lillehammer.

Han er en eldre bror av skøyteløperen Yukinori Miyabe.

Personlige rekorder

Meritter

Verdensrekorder 
Liste over verdensrekordnoteringer gjort av Yasunori Miyabe.

Sammenlagt i Verdenscupen

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Yasunori Miyabe på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
  Yasunori Miyabe på ISU sine nettsider. (distanseresultater)
  Yasunori Miyabe på www.ISU.html.infostradasports.com
  Yasunori Miyabe på Effesport.nl
 
 

Japanske skøyteløpere
Deltakere for Japan under Vinter-OL 1992
Skøyteløpere under Vinter-OL 1992
Deltakere for Japan under Vinter-OL 1994
Skøyteløpere under Vinter-OL 1994
Deltakere for Japan i enkeltdistanse-VM på skøyter
Tidligere verdensrekordholdere i hurtigløp på skøyter
Personer fra Tokyo
Artikler i skøytesportprosjektet
Fødsler i 1966
Asak skole (Lillestrøm)

Asak skole er en skole på Asak i Lillestrøm kommune i Viken. Skolen er en barne- og ungdomsskole. Skolen flyttet i 2012 inn i nytt bygg, og av de gamle bygningene er det bare den eldste delen fra 1865 som er bevart.

Eksterne lenker 
 Asak skole på Skedsmo kommunes nettsted

Barne- og ungdomsskoler i Viken
Byggverk i Lillestrøm kommune
Skoler i Lillestrøm
Hawaii-fotball

Hawaii-fotball er et uformelt uttrykk som brukes i forbindelse med fotball. Den vanligste forståelsen av ordet indikerer at begge lag i en fotballkamp vekselvis kommer til mange målsjanser, og at utfallet av kampen derfor er vanskelig å forutse.

Opphavet til Hawaii-koplingen er uklar, men Arne Kjell Foldvik, språkforsker ved NTNU, har uttalt: «Hawaii er jo et eldorado for surfere som setter pris på bølger og brenninger. I Hawaii-fotball bølger spillet frem og tilbake, nokså planløst, men gjerne med mange mål.»

Referanser

Fotball
Ord og uttrykk
Fredrik Brustad

Fredrik Neerland Brustad (født 22. juni 1989) er en norsk tidligere fotballspiller.

Han hadde frem til da, siden august 2011, spilt for . Fredrik Brustad ble 16. juni 2016 klar for Molde Fotballklubb på en kontrakt på tre og et halvt år. Angriperen kommer fra AIK Fotboll i Allsvenskan.

Han er halvbror til Thomas Wæhler og Kjetil Wæhler. Hans ektefelle er datter av tidligere fotballspiller Øystein Neerland.

I juli 2022 ble det kjent at han måtte legge opp som fotballspiller grunnet en hofteskade.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Fotballspillere for Stabæk Fotball
Fotballspillere for AIK
Fotballspillere for Molde FK
Fotballspillere for Hamilton Academical FC
Fotballspillere for Mjøndalen IF
Fotballspillere for KFUM-Kameratene Oslo
Norske fotballspillere i USA
Norske fotballspillere i Sverige
Norske fotballspillere i Skottland
Personer fra Oslo
Fødsler i 1989
Akademiet Molde

Akademiet Molde (Akademiet vgs Møre AS) er en privat videregående skole i Molde. Skolen startet opp i 2005 og hadde i 2019 46 elever. Skolen er en del av Akademiet, Norges største private videregående skolekjede, med seks skoler i Bergen, Drammen, Oslo, Molde, Sandnes og Ålesund.

Fra 2020 har skolen kun privatisttilbud.

Skolen het tidligere Molde kurssenter AS, IT Akademiet Molde AS og Akademiet vgs Molde AS.

Beliggenhet
Ved grunnleggelsen i 2005 var skolen lokalisert i Fabrikkveien 13. I 2009 flyttet skolen til sine nåværende lokaler i Frænaveien 16, Roseby Vest.

Opplæringstilbud
Skolen tilbød følgende utdanningsprogrammer og programområder:
Program for medier og kommunikasjon.
Program for studiespesialisering.
Privatistundervisning.

Medier og kommunikasjon
Utdanningsprogrammet gav generell studiekompetanse, men var yrkesrettet med tanke på senere jobb innenfor avis, TV, radio, web, reklame eller grafisk design.

Studiespesialisering
Utdanningsprogrammet var forberedende for videre studier ved universitet og høyskoler. Med bestått vitnemål fikk studenten generell studiekompetanse.

Privatistundervisning
Akademiet Ålesund tilbyr også undervisning for privatister på dagtid og kveldstid.

Elevtall 
2005: 23.

2012: 155.

2019: 46.

Referanser

Eksterne lenker 
 Akademiet Moldes hjemmeside
 Møre og Romsdal fylkeskommune - Videregående skoler
 Utdanningsdirektoratets hjemmeside

Videregående skoler i Møre og Romsdal
Private videregående skoler i Norge
Molde
Fotball under Sommer-OL 2012 – Kvinner

Kvinnenes turnering under Sommer-OL 2012 vil bli holdt i London og fem andre byer i Storbritannia fra 25. juli til 9. august. Landslag tilknyttet FIFA ble invitert til å melde seg på regionale kvalifiseringskonkurranser, der 11 lag pluss vertsnasjonen vil kvalifisere seg til den olympiske turneringen. Det er ingen aldersbegrensninger for de spillerne som deltar i turneringen.

Kvalifiserte nasjoner

Innledende runder

Gruppe E

Gruppe F

Gruppe G

Ranking av lag på tredjeplass

Sluttspill

Kvartfinaler

Semifinaler

Bronsefinale

Finale

Sluttrangering

Referanser

Kvinner