alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Acetylen

Etyn (IUPAC nomenklatur), (Trivialnavn: Acetylen) sveisegass, er et hydrokarbon som tilhører gruppen alkyner. Det er regnet for å være det enkleste av alle alkyner siden det består av to hydrogenatomer og to karbonatomer, den kjemiske formelen skrives C2H2. Etyn er en umettet organisk forbindelse fordi 2 karbonatomer har en trippel kovalent binding til hverandre.

Karbon-karbon trippelbinding mellom karbonatomer består av to sp hybrid orbitaler for sigma binding, slik at alle fire atomer ligger i samme rette linje, med CCH bindingsvinkler på 180°.

Etyn ble oppdaget i 1836 av Edmund Davy som identifiserte gassen som en «new carburet of hydrogen». Det ble gjenoppdaget i 1860 av den franske kjemiker Marcellin Berthelot, som innførte navnet «acetylen». 
  
Etyn fremstilles av kalsiumkarbid og vann:

 CaC2 + 2  H2O → C2H2 +  Ca(OH)2

Den blir i dag stort sett brukt til sveising og skjæring av stål. Tidligere var det vanlig å bruke karbidlykter både til generell belysning, til lys på biler og motorsykler, i hodelykter for gruvearbeidere og grotteutforskere og under sildefiske om natten. Under krigen 1940–45 var det enkelte bileiere som i mangel av bensin kjørte på etyn.

Etyn er en brennbar, fargeløs og i ren tilstand luktfri gass. Gassen man får kjøpt på flasker i Norge er fremstilt av kalsiumkarbid.  Gassen har en karakteristisk hvitløkaktig lukt på grunn av tilsatt lukt. Blandet med luft blir den svært eksplosiv. Den brenner med en temperatur på opp til 3100 °C, avhengig av hvor mye oksygen som tilføres. 

Noen gassprodukter blir tilsatt en sterk lukt (odorering) slik at gasslekkasjer skal oppdages (eks. propan, oksygen). Ved fremstilling av etyn i karbidlykter vil lukten fortone seg som ganske sterk og ubehagelig.

Kilder 
Aga

Gasser
Hydrokarboner
Sveising
Maniitsoq

Maniitsoq, tidligere stavet Manîtsoq (dansk: Sukkertoppen) er en den eneste byen, og administrativt sentrum i Maniitsoq kommune, på vestkysten av Grønland. Kommunen har i tillegg tre bygder; Kangaamiut, Napasoq og Atammik. 

Byen har 2 785 innbyggere pr 5. oktober 2007. Det grønlandske navnet betyr «stedet med ujevnt terreng». Den danske navnet har byen fått fra to kjegleformede fjell rett nord for byen. 

Maniitoq har lufthavn, som ligger rett vest for byen, og en heliport som ligger i sentrum. De har også egen politistasjon, lokalradio, idrettshall, hotell, museum (Maniitsoq Museum), rådhus, forsamlingshus og fotballbane. Byen har to skoler; Atuarfik Kilaaseeraq og Kuuttartup Atuarfia. Byens tannklinikk holder til på Atuarfik Kilaaseeraq. De tre andre bygdene i kommunen besøkes minimum to ganger årlig, med et mobilt tannlegekontor. 

Maniitoq ble etablert i 1755 av Anders Olsen som en handelskoloni, da med det danske navnet «Sukkertoppen». Den ble etablert der dagens Kangaamiut ligger, men ble flyttet til som nåværende beliggenhet i 1782. Arkeologiske funn her indikerer at det har bodd mennesker her i over 4 000 år.

Kjente personer fra Maniitsoq
Siverth K. Heilmann – Politiker og Landsstyremedlem
Rasmus Lyberth – Musiker og skuespiller

Eksterne lenker
 Kommunens offisielle hjemmeside
 www.greenland.com Turistinformasjon om Maniitsoq.

Bosetninger på Grønland
Bosetninger etablert i 1755
1755 i Nord-Amerika
Andreas Jacobsen

Andreas Jacobsen (født 6. februar 1909 i Stavanger, død 20. mars 1995) var en norsk forfatter.  Han skrev en rekke fortellinger på stavanger-dialekt og er kjent under kunstnernavnet «Ajax». 

Andreas ble født i Vinkelgaten 16, mellom Pedersgata og Fiskepiren i Stavanger.  Her bodde han også til han ble fjorten år, da familien flyttet til Våland.  Seksten år gammel startet han som bud i Det Stavangerske Dampskibsselskap, og han ble værende i selskapet fram til han gikk av med pensjon i 1976.  Da var han personalsjef.

Andreas ville egentlig bli tegner, men det var en umulig levevei i de harde trettiårene.  De første artiklene sine illustrerte han selv.  Etter hvert ble det tegneren Henry Imsland en ofte brukt illustratør.  

Jacobsen møtte ofte de to vennene Gard Paulsen og Michael Håland til et slag sjakk om søndagen.  Paulsen var fotograf og hadde blant annet oppdrag for Stavanger Aftenblad.  Jacobsen leste et par av de første tekstene sine for vennene, og dette førte til at Paulsen tok med tekster og tegninger til redaksjonssekretær Sven N. Oftedal i Stavanger Aftenblad.  Dette ble starten for en lang rekke tekster og fortellinger fra Jacobsens hånd i avisa.  Den første teksten sto på trykk 8. september 1934, den siste 9. oktober 1991.

I starten brukte Jacobsen pseudonymet «Ajaks», men endret dette snart til «Ajax».  Under dette navnet er han blitt en svært populær forfatter i hjembyen.  Gjennom historiene beskrev Jacobsen ulike sider ved bylivet. Ajax skrev på stavanger-dialekt. Spesielt kjente er historiene om Johanna og Broremann: Disse to har fått en egen statue i bunnen av Nygata, laget av Svein Håvarstein.

Stavangerfarsen «Gudlabadne te na mor» skrev Ajax på bestilling fra teatersjef Bjørn Endreson, og stykket hadde urpremiere 2. juledag 1957.  Det er siden blitt vist en rekke ganger på Rogaland Teater, med stor suksess.

Ajax laget også visetekster, blant annet «Det e sjynt å kjøra buss», «Hyttå på Bersagel» og «And i Breiavann». 

Jacobsen mottok en rekke priser, blant annet Stavanger kommunes kulturpris i 1983.  I 1985 fikk han Kongens fortjenstmedalje i gull.

Bokutgivelser 

 Ongane i gadå (1943)
 Slage' på «Parra» (1943)
 Han Marton og di (1952)
 Live e' herligt (1968)
 

 

 

 

 

 

 

 

 
 Ajax (2009). Ajax i hondre, Kulturhuset Forlag
 Ajax (2013) Ajax: Ongane i gadå 1. CD. Dreyer Bok As
 Ajax (2013). Ajax - femti utvalgte, Dreyer Bok As
 Ajax (2014) Ajax: Ongane i gadå 2. CD Dreyer Bok As

 Ajax (2016). Vår alles kjære Ajax. Dreyer Bok As. ISBN 9788293193791

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske humorister
Kongens fortjenstmedalje i gull
Frode Berge

Frode Berge (født 5. mars 1966) er en norsk politiker (Ap) fra Stavanger. I oktober 2005 ble Berge utnevnt som statssekretær i Nærings- og handelsdepartementet, en post han frivillig fratrådte 14. desember 2007. Han er fylkesleder i Rogaland Arbeiderparti.

Berge har en cand. mag.-grad i sosialøkonomi, journalistikk og sammenlignende politikk, som senere er påbygd med en Mastergrad i europeisk politikk fra universitetet i Durham i England. Han jobbet i perioden 1996–1998 som journalist i Rogalands Avis, i 1998–1999 som informasjonssjef i Schlumberger Oilfeld Services, og i 1999–2005 som personal- og organisasjonskonsulent i Stavanger kommune. Han ble deretter utviklingssjef i Næringsforeningen i Stavanger-regionen.

Berge har lang erfaring fra Arbeidernes ungdomsfylking, hvor han var sentralstyremedlem fra 1989 til 1992, og fra lokalpolitikk i Stavanger. I perioden 1990 til 1992 var han politisk rådgiver for Johan Jørgen Holst i Forsvarsdepartementet, og i 1996 til 1997 for Sylvia Brustad.

Kilder 
 Frode Berge 50 år. Omtale i Aftenposten lørdag 5. mars 2016 side 76

Eksterne lenker 
 
 

Statssekretærer fra Ap
Statssekretærer i Regjeringen Stoltenberg II
Politiske rådgivere fra Arbeiderpartiet
Lokalpolitikere i Stavanger
Ap-politikere i Rogaland
Personer fra Stavanger kommune
Carl Gunnar Gundersen

Carl Gunnar Haave Gundersen (født 1. september 1967 i Stavanger) er nyhetsredaktør i  Stavanger Aftenblad. Han har arbeidet i Stavanger Aftenblad siden 1993, hovedsakelig i sportsredaksjonen som han ledet i perioden 2000-2006.

Gundersen har bak seg en lang karriere som ishockeyspiller. Han har spilt i tre klubber: Viking Ishockeyklubb (1984-1989 og 1994), Frisk (1989–90) og Vålerenga (1990–1993). Han tok tre NM-gull og tre seriemesterskap med Vålerenga i perioden 1991-1993.

Han var også landslagsspiller i ishockey i perioden 1989-1993 med 36 VM- og OL-kamper. Han deltok i A-VM i Bern i Sveits i 1990, B-VM i Ljubljana i Slovenia i 1991, OL i Albertville i 1992, A-VM i Tsjekkoslovakia i 1992 og A-VM i Tyskland i 1993.

Gundersen var elev ved Stavanger katedralskole.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske ishockeyspillere
Ishockeyspillere for Viking Hockey
Ishockeyspillere for Frisk Asker
Ishockeyspillere for Vålerenga
Journalister i norske lokalaviser
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1992
Ishockeyspillere under Vinter-OL 1992
Personer fra Stavanger kommune
Bygstad

Bygstad er en bygd i Sunnfjord kommune i Vestland fylke. Stedet ligger innerst i Dalsfjorden, ca. 20 km fra Førde. Til Bergen er det ca. 150 km.

Førde lufthamn, Bringeland ligger i Bygstad.

Geografi og natur
Bygstad er kjent for sin rike natur ved elva Gaula, fjorden Dalsfjorden og fjellet Kvamshesten. Kvamshesten er et naturlig midtpunkt i Bygstad og mottar besøkende fra verden over.

Norges eldste laksetrapp ligger i Osen, Bygstad.

Fotball
Bygstad pleide å ha et eget fotballag, som senere gikk sammen med Sande og dannet Gaular IL, som pr. 2014 ligger i 6. divisjon. Det eneste gresstadionet i Gaular ligger i Osen og var frem til bebyggelsen av kunstgressbanen på Sande hovedbanen i kommunen. Det gamle sagbruket i Bygstad har blitt omgjort til en kunstgresshall og blir brukt til trening om vinteren.

Kjente personer fra Bygstad
Kjell Otto Bygstad
Anne Viken

Referanser 

Bosetninger i Sunnfjord
Bygder i Vestland
Tidligere fergesteder i Sogn og Fjordane
Gaular
Artikler i sjøfart-prosjektet
Forsvarets våpen

Forsvarets våpen er et heraldisk kjennetegn benyttet av det norske Forsvaret som felles symbol for alle våpenarter og avdelinger. Det består av riksvåpenet med to oppadpekende (opprette), korslagte (krysslagte) sverd i gull bak skjoldet.

Norges hær, sjøforsvar og luftforsvar har egne kjennetegn. Innenfor disse forsvarsgrenene har de enkelte avdelingene sine egne kjennetegn; se avdelingsmerker.

Norges forsvar
Militær heraldikk
Berberhest

Berberhesten, som stammer fra Afrikas middelhavkyst, er beduinenes tradisjonelle ridehest. Berberhesten har levd i denne regionen siden forhistoriske tider. Maurerne og tyrkerne brakte berberhesten med seg som krigsbytte til Europa, hvor den ble grunnstammen i mange fremtredende europeiske raser, bl.a. andalusieren i Spania, og i England bidrog berberen til den engelske fullblods. I dag er det ganske få raserene berbere igjen, de fleste er blitt krysset med araber, for å gjøre dem lettere å trene opp til å bli gode ridehester. 

Gruppe: Varmblods
Opprinnelse: Algerie og Marokko
Farger: Brun, mørkebrun, fuks, sort og skimmel
Høyde: 142-152 cm
Utseende: Langt, velformet hode med lik profil, hvelvet hals, flate skuldre, lang rygg, lange fine ben, lavt ansatt hale.
Karakteristiske trekk: Nøysom
Temperament: Temperamentsfull og modig
Bruk: Ridehest og krysningsavl
Forfedre: Europeiske villhester

Hesteraser
Napasoq

Napasoq (tidligere stavet Napassoq/Napâssoq) er den minste bygda i Maniitsoq kommune, som ligger på vestkysten av Grønland. Den ligger på en liten øy ca. 50 km syd for Maniitsoq, kommunens hovedby. 

Kommunen har i tillegg to andre bygder (Kangaamiut og Atammik), og én by (Maniitsoq). 

Bygda hadde 99 innbyggere pr oktober 2007. Bygda har en folkeskole som heter Napasup atuarfia. Den hadde flere innbyggere på 1970- og 80-tallet, da en privat fiskefabrikk der tok imot og bearbeidet store mengder laks. Laksebestanden er i dag mye lavere, og fabrikken er nedlagt.

Eksterne lenker 
 Kommunens hjemmeside 
 www.arktiskebilleder.dk Historiske bilder fra Napasoq.

Bosetninger på Grønland
Ivar T. Henriksen

Ivar Thorer Henriksen (født 25. mars 1938) er en norsk ingeniør som bygget opp og ledet bedriftene AS Sentralrenseanlegget 2 (RA2) og Nedre Romerike Vannverk fra slutten av 1960-årene. For sin innsats med å bygge opp disse anleggene gjennom 35 år, ble han 6. desember 2002 tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull.  I 2005 ble han tvunget til å trekke seg etter at Aftenposten gjennom en serie artikler hadde avslørt misligheter vedrørende driften av foretakene, det ble kjent som Vannverkssaken. Aftenposten avslørte blant annet 20. oktober 2005 at Henriksen gjennom et selskap han kontrollerte i Sør-Afrika hadde kjøpt opp ni bondegårder, og slått dem sammen til en 40 000 dekar stor jaktfarm.

17. januar 2007 tok Økokrim ut tiltale mot Henriksen, hans sønn og en innleid slamkjører for grov korrupsjon og grov økonomisk utroskap. Siden ble også entreprenørselskapet PEAB og en annen næringsdrivende tiltalt i samme sak. I tillegg ble flere andre selskaper, politikere og personer gransket i saken. Over 50 vitner var stevnet da saken startet for Nedre Romerike tingrett 8. oktober 2007.

14. februar 2008 falt dommen i Nedre Romerike tingrett. Henriksen ble dømt for både grov korrupsjon og grov økonomisk utroskap, til en fengselsstraff på åtte år. Han ble også dømt til å betale en erstatning på over 60 millioner kroner og fikk alle sine eiendommer beslaglagt. Henriksen bestemte seg for å anke dommen samme kveld.

11. juni 2010 var ankesaken behandlet i Eidsivating lagmannsrett, og endte med en dom på 7,5 års fengsel, som var et halvt år lavere enn Nedre Romerike tingretts dom, og halvannet år under aktors påstand. Henriksen valgte å ikke anke denne dommen.

Referanser

Eksterne lenker 
 Direkte lenke til granskningsrapporten (arkivert)

Norske ingeniører
Kongens fortjenstmedalje i gull
Norske gründere
Norske bedriftsledere
Nordmenn dømt for økonomisk kriminalitet
Atammik

Atammik er ei bygd i Qeqqata kommune på vestkysten av Grønland.

Bygda hadde 217 innbyggere per oktober 2007. Av disse var 59 barn under 18 år. Maniitsoq by er den mest folkerike i kommunen, med 2 785 innbyggere. Skolen i Atammik heter Atammiup atuarfia, denne har ca. 50 elever. Det er en liten sportshall her, som ble innviet i 2000, og Atammik er langt framme i bordtennis, i grønlandsk målestokk.

Byen ligger ved munningen av Fiskefjorden. Den har tilhørte først tidligere Nuuk kommune, så Maniitsoq kommune fram til kommunereformen i 2009.

Eksterne lenker 
 Kommunens hjemmeside
 Historiske bilder av Atammik

Bosetninger på Grønland
Olga Jegorova

Olga Nikolajevna Jegorova (russisk: Ольга Нкиолаевна Егорова; født 28. mars 1972 i Novotsjeboksarsk) er en russisk friidrettsutøver (mellomdistanse og langdistanse). Jegorova vant gull på 5000 meter under VM 2001 og ble nummer to under VM 2005 i Helsingfors hvilket er hennes største meritter i mesterskapssammenheng. Hun konkurrerte under to olympiske leker der hun som best har blitt nummer åtte på 5000 meter. Jegorova lykkes i 2001 å bli en av jackpotvinnerne i IAAFs Golden League.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Russiske mellomdistanseløpere
Russiske langdistanseløpere
Verdensmestere i friidrett
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Russland under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Russland under Sommer-OL 2004
Personer fra Tsjuvasjia
Deltakere for Russland under EM i friidrett 2002
Deltakere for Russland under VM i friidrett innendørs 1997
Tatjana Tomasjova

Tatjana Ivanovna Tomasjova (russisk Татьяна Ивановна Томашова, født 1. juli 1975 i Perm) er en russisk friidrettsutøver (mellomdistanse). Tomasjova slo gjennom som langdistanseløper, men valgte etter OL 2000 i Sydney å gå ned til  der hun har gjort sine beste prestasjoner. Tomasjova har to VM-gull og ett EM-gull på distansen. Under OL 2004 ble det bare sølv etter Kelly Holmes.

Før VM 2007 ble hun skadet på trening og mistet dermed muligheten til å ta sin tredje strake gullmedalje i øvelsen. Foran OL 2008 ble hun utestengt for doping etter forsøk på å manipulere en dopingtest.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Russiske mellomdistanseløpere
Russiske langdistanseløpere
Verdensmestere i friidrett
Europamestere i friidrett
Olympiske sølvmedaljevinnere for Russland
Medaljevinnere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Russland under Sommer-OL 2004
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Russland under Sommer-OL 2012
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2012
Personer fra Perm
Dopingsaker i friidrett
Deltakere for Russland under VM i friidrett 2015
Fødsler i 1975
Deltakere for Russland under EM i friidrett 2006
Deltakere for Russland under EM i friidrett 2002
Overhalla-saken

Overhalla-saken er en betegnelse på en drapssak i Overhalla kommune i Trøndelag i april 2007.

Natt til 30. april 2007 ble 35 år gamle Anne Grete Vollum og syv år gamle Cicilie Watnan Lian drept på Skogmo i Overhalla. Vollums fraseparerte ektefelle Bahadir Mirzaolimov ble senere siktet og tiltalt for drapene. Mirzaolimov er usbekisk statsborger.

Den 2. november 2007 ble Mirzaolimov i Namdal tingrett dømt til 21 års fengsel for frihetsberøvelse, voldtekt og to drap.

Eksterne lenker
 Dobbeltdrapet i Overhalla hos VG

Drap
Hendelser i 2007
Overhallas historie
Rettssaker i Norge
Dødsfellen

Dødsfellen (originaltittel: Deathtrap) er en amerikansk krim-komedie fra 1982 regissert av Sidney Lumet. Hovedrollene spilles av Michael Caine, Christopher Reeve og Dyan Cannon. Filmen er basert på et skuespill skrevet av Ira Levin.

Handling 
Sidney Bruhl (Caine) er en forfatter med svekkede ambisjoner som overfor sin kone fleiper med å myrde en yngre forfatterspire (Reeve) i den hensikt å stjele skuespillet hans. Når den unge forfatteren kommer på besøk til paret og Bruhl for vite at ingen andre vet om manusets eksistens enn de tre, får fleipen om å myrde ham et mer alvorlig innhold.

I rollene 
(utvalg)
 Michael Caine ....  Sidney Bruhl 
 Christopher Reeve ....  Clifford Anderson 
 Dyan Cannon ....  Myra Elizabeth Maxwell Bruhl 
 Irene Worth ....  Helga Ten Dorp 
 Henry Jones ....  Porter Milgrim 
 Joe Silver ....  Seymour Starger

Eksterne lenker 
 

Filmkomedier fra USA
Krimkomedier
Filmer fra 1982
Engelskspråklige filmer
Holmevatnet (Gaular)

Holmevatnet er en innsjø i Gaular kommune i Sogn og Fjordane. Det er en del av Gaularvassdraget, og ligger på Gaularfjellet, nær kommunegrensen mellom Balestrand og Gaular. Utløpet fører videre mot Byttevatnet og videre fram Eldalsdalen.

Referanser 

Innsjøer i Sunnfjord
Gaularvassdraget
Gaular
Kredittverdighet

Kredittverdighet er en persons, bedrifts, eller til og med et lands evne til å betjene sin gjeld. For å beskrive obligasjoners kredittverdighet deles disse inn i kredittverdighetsklasser av ratingbyråer som Moodys, Fitch og Standard & Poors. Klassene betegnes ofte i en skala fra AAA til D, der AAA viser til størst betalingsdyktighet.

Ratingene til f.eks Standard & Poor's kategoriseres fra AAA som beste score, til C eller D som dårligste score. I 2011 falt Hellas ned på score CC, det nest laveste nivået. Land med score "R" er underlagt administrative oppfølging og faller i praksis under "D"-nivået. Den 6.august 2011 ble USA nedgradert fra AAA til AA+, mens Kina på samme tidspunkt har scoren AA-. 

Score hos kredittratingbyråer er utslagsgivende for markedets vurdering av sannsynligheten for at et land (eller et selskap) kan innfri de forpliktelser som er inngått overfor kreditorer og investorer. Land og store selskaper som utsteder f.eks obligasjoner, vil få redusert score dersom byrået anser det som sannsynlig at landet eller selskapet i framtiden vil være mindre i stand til å innfri forpliktelsene i form av renteutbetaling eller innfrielse av obligasjonene. Markedet vil reagere på en slik nedvurdering ved å sette opp rentene landet eller selskapet må betale for lån (eksempelvis obligasjonslån).

Også i kredittvurderingen av personer og mindre bedrifter, benytter kredittvurderingsbyråer som Experian, Dun & Bradstreet og Lindorff stadig mer såkalt kreditt-scoring, hvor man gir en poengsum basert på sannsynligheten for mislighold. Experian i Norge har inngått et samarbeid med fintech-aktøren Defero, som går ut på å tilby privatpersoner gratis innsyn i egne kredittdata.

Faktorer som påvirker kreditt-scoringen er blant annet historisk evne til å betale regninger, samt om man har eksisterende betalingsanmerkninger eller inkassosaker. Det er verd å merke seg at en person kan bli vurdert som ikke-kredittverdig ved ikke å betale gjeld, og bli registrert som dårlig betaler i perioden mens gjelden blir tvangsinndrevet. Dette påvirker også mulighet for lån til bolig fra tradisjonelle banker, samt til forbrukerformål, selv om det finnes nisje-banker som likevel gir boliglån til de med betalingsanmerkning. Man vil være registrert som ikke-kredittverdig inntil man har betalt ned utestående gjeld.

Referanser

Se også
 Obligasjoners kredittvurdering
 Kredittvurdering

Økonomiske ord og uttrykk
Gjeld
Zerynthia polyxena

Zerynthia polyxena er en dagaktiv sommerfugl i gruppen av svalestjerter.

Utseende 
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin.

Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte. Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

Larven er skitten rødlig eller gul, og har flere lyse (gule) utvekster med mørk spiss, på hvert av kroppssegmentene. Utseendet er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.

Levevis 
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges enkeltvis på undersiden av næringsplanten. Larven lever som plantespiser på ulike planter i holurtfamilien, som Aristolochia pistolochia, Aristolochia rotunda, Aristolochia clematitis og Aristolochia pallida.

Zerynthia polyxena tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.

Systematisk inndeling 

 sommerfugler (Lepidoptera) 
 gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
 familie svalestjerter (Papilionidae) 
 delgruppe Parnassiinae
 slekt Zerynthia 
 Zerynthia polyxena (Denis & Schiffermüller, 1775)

Kilder 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa
 Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist

Eksterne lenker 
 
 Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
 Norges sommerfugler – Norske svalestjerter

Svalestjerter
Dyr formelt beskrevet av Michael Denis
Dyr formelt beskrevet av Johann Ignaz Schiffermüller
Sommerfugler formelt beskrevet i 1775