Amandaprisen

For en oversikt over prismottagere det enkelte år, se årstallslenkene nederst på siden

Amandaprisen, eller Amanda, er en årlig norsk filmprisutdeling som arrangeres av Den norske filmfestivalen i samarbeid med med Norsk Filminstitutt. Prisens formål er å «øke kvaliteten og fremme interessen for norske kinofilmer og kortfilmer». Priseutdelingen arrangeres som en del av Den norske filmfestivalen som arrangeres i Haugesund hvert år i august. Vinnerne av de ulike kategoriene tildeles en utgave av Amandastatuetten. Prisen ble delt ut for første gang i 1985.

 Historie 

Prisen ble startet etter initiativ fra filmprodusent og regissør Bente Erichsen som sammen med Stein Roger Bull fra NRK, Haugesunds kultursjef Gunnar Johan Løvvik, Jan Erik Holst og Egil Fonn fra Norsk kino- og filmfond satt i komiteen for å etablere prisen. 
Det opprinnelige navnet på prisen var Askeladden. Til slutt endte navnet på Amanda, hentet fra visen «Amanda fra Haugesund».

Fra starten av var prisen en felles pris for både norsk film- og norsk fjernsynsproduksjon. Under første utdeling, Amandaprisen 1985, ble det delt ut ti priser; ni til norske film og TV-produksjoner samt en pris til beste utenlandske spillefilm. I 1993 ble prisen gjort om til en felles nordisk pris for produksjoner fra hele Norden under navnet Nordisk Amanda. Prisen gjaldt det året kun filmproduksjoner og ingen fjernsynsproduksjoner. Året etter gikk prisen tilbake til å kun gjelde norske produksjoner igjen, men fortsatet å være en ren filmpris i tre år. I 1997 ble fjernsynsproduksjoner igjen en del av utdelingen og var det fram til og med Amandaprisen 2004. Fra Amandaprisen 2005 gikk prisen for godt over til å være en ren filmpris, blant annet siden TV-prisen Gullruten da var så godt etablert.

Siden starten har Amandaprisen hvert år blitt delt ut i Haugesund med unntak av prisen andre år i 1986, da prisutdelingen ble arrangert i Kristiansand Teater i Kristiansand. I Haugesund har utdelingen hatt lokasjon i storsalen Maritim Hall i nåværende Scandic Maritim Hotell i periodene 1985, 1987–2005 og 2015–2018 og i Haugesund Konserthus, også kjent som Fesiviteten, i årene 2006–2014 og siden 2019. I årene 2014 til 2016 var utdelingen todelt, og de tekniske klassene ble delt ut i et eget arrangement på dagtid i Haugesund rådhus.

Den norske filmfestivalen hadde fra starten et samarbeid med NRK som produserte og overførte de 21 første utdelingen direkte. I perioden 2006 til 2018 var det TV 2 som overførte utdelingen mens produksjonsselskapene Nordisk Film, Eyeworks Dinamo, Warner Bros. Norge og Rubicon TV hadde hver sine år de stod for produksjonen. I 2019 samarbeidet prisen med VG som overførte utdelingen på sin nett-TV VG+, mens NRK returnerte som kringkaster og samarbeidsparter fra Amandaprisen 2020.

Det har vært en rekke ulike programledere for utdelingen. Jon Almaas har ledet utdelingen flest ganger med fire i perioden 2001-2004 mens fire stykker har ledet tre utdelinger hver: Petter Nome (1995–1997), Guri Solberg (2008, 2014, 2015), Ingar Helge Gimle (2011, 2014, 2015) og Odd-Magnus Williamson (2020–2022).

 Statuetter 
Vinnere av Amandaprisen mottar hver sin bronsestatuett samt et diplom. Statuetten er en 30 cm høy skulptur som skal forestille «Amanda» og er utformet av billedhuggeren Kristian Kvakland. Den veier 2,5 kg og har en diameter på 14 cm på det bredeste. Opprinnelig var statuetten større og veide opp mot 10 kg, men måtte reduseres da den var vanskelig å håndtere.

Vinneren av Amandakomiteens gullklapper mottar en egen statuett utformet som en filmklapper. Symbolet på denne prisen er en skulptur utformet at billedhuggeren Nils Aas.

 Seertall 

 Priskategorier 
Ved den første utdelingen i 1985 ble det delt ut 10 priser i 10 ulike kategorier. Av disse eksisterer fortsatt 9 av kategoriene med enkelte endinger i navn og innhold, mens kategorien for beste dramatiske fjernsynsproduksjon forsvant da Amanda ble en ren filmpris. Kategoriene for beste kvinnelige/mannlige skuespiller, Amandakomiteens ærespris og beste utenlandske film er blitt delt ut under alle utdelingene, mens kategorien for beste norske kinofilm er blitt delt ut alle år bortsett fra under den nordiske utdelingen 1993 da prisen beste nordiske kinofilm ble delt ut i stedet. De øvrige fem priskategoriene som ble delt ut første året var beste kortfilm, beste barne-ungdomsfilm/-program, beste foto og beste originalskrevne musikk.

Fra starten og frem til Amandaprisen 2008 var det flere endringer og omlegginger i kategoristrukturen og kategorinavn og antall kategorier varierte mellom 8 og 16. Fra 2008, tre år etter prisen ble en ren filmpris og to år etter at TV 2 tok over kringkasteransvaret, ble kategoristrukturen mer fast, og det ble blant annet innført fem faste tekniske priser. Antall kategorier har siden variert mellom 19 og 22 og per Amandaprisen 2022 deles det ut priser i 22 kategorier.

For de fleste kategoriene plukker ulike juryer ut de nominerte og kårer deretter en vinner. Unntakene er Amandakomiteens ærespris, Amandakomiteens gullklapper og Folkets Amanda. Amandakomiteen velger selv ut eventuelle vinnere av æresprisen og gullklapperen, mens Folkets Amanda er en publikumspris hvor publikum kan være med å stemme fram en vinnerfilm på forhånd. Amandakomiteens ærespris deles ut til «en eller flere personer som har gjort en spesiell innsats innenfor norsk film» mens gullklapperen er en fagpris innført i 1990 som deles ut til «en eller flere aktive kunstnere som har gjort en særlig innsats innen norsk film».

 Kategorioversikt For oversikt over vinnere per kategori per år, se Liste over Amanda-prisvinnereUnder er en oversikt over nåværende og utgåtte kategorier. Per Amandaprisen 2022 blir det delt ut priser i 22 kategorier.

De første årene var det en del endringer og variasjoner på kategorinavnene. En av variasjonene var å veksle på å bruke spillefilm, kinofilm eller film i navnet, en annen å bruke skuespiller eller hovedrolle. Noen navn var lange for å beskrive hele innholdet, som «Beste utenlandske spillefilm importert for visning på norske kinoer», «Beste fjernsynsproduksjon, dramatisk produksjon, underholdningsproduksjon TV/novellefilm» og «Beste faglige innsats i film/fjernsyn for klipp, lyd, kostyme, scenografi o.l».

Kategorien for beste faglige innsats, etterhvert forkortet til fagprisen, ble delt ut flere ganger i perioden 1986 til 1997. Den dekker samme området som de tekniske kategorien som ble innført fra 2008 og utover, og overlappet også delvis med kategoriene for foto og musikk som ble delt ut som selvstendige kategorier ved enkelte anledninger de første årene. Fagprisen overlappet også delvis med Amandakomiteens gullkapper som er en fagpris som siden 1990 er blitt delt ut til aktive fagpersoner.

Det har vært fire ulike kategorier for debutanter/nykommere: beste ungdomspris til filmskapere i 1993, Amandakomiteens debutantpris til både skuespillere og filmskapere i perioden 1997–2001, Canal+ Nordisk debutant Amanda til regidebutanter i perioden 2003–2006 og årets nykommer til skuespillerdebutanter i 2013.

 Nåværende kategorier Oppdatert etter Amandaprisen 2022 Utgåtte kategorier 

 Mestvinnende produkjoner og personer Oppdatert etter Amandaprisen 2022Enkelte film- og fjernsynsprodukjoner har vunnet priser i flere kategorier samme år og enkelte personer har vunnet flere priser over flere år. Mestvinnende er filmene Kongens nei og Max Manus med henholdsvis åtte og syv priser hver. NRK Fjernsynsteatrets Dødsdansen fra 1991 er mestvinnende fjernsynsprogram med tre.

Etter hvert som det er blitt innført flere tekniske kategorier, er det blitt mer vanlig for filmer å vinne flere priser samme år. Alle filmene med fem eller flere priser har hatt premiere etter de første fem tekniske kategoriene ble innført i 2008 og Orions beltes rekord på fire priser fra første utdeling ble ikke slått før Kautokeino-opprøret vant fem priser i 2008.

Listen over mestvinnende personer inkluderer både skuespillere, regissører, manusforfattere og teknisk personell. Listen inkluderer kun personlige priser og ikke priser i filmkategorier som beste norske kinofilm, dokumentarfilm og folkets Amanda som vedkommende har vært regissør eller lignende for.

 Mestvinnende filmer 
9 priser
 Barn – 2020

8 priser
 Kongens nei – 2017

7 priser
 Max Manus (film) – 2009

5 priser
 Kautokeino-opprøret – 2008
 Upperdog – 2010
 Limbo – 2011
 Ut og stjæle hester – 2019
 Verdens verste menneske – 2022

4 priser
 Orions belte – 1985
 Landstrykere – 1990
 Mannen som elsket Yngve – 2008
 Babycall – 2012
 Kon-Tiki – 2013
 Som du ser meg – 2013
 Blind – 2014
 Børning – 2015
 Louder Than Bombs – 2016
 Hva vil folk si – 2018
 Ninjababy – 2021
 De uskyldige'' – 2022

Mestvinnende personer 
6 priser
 Joachim Trier – 2007 (2 stk.), 2012, 2016 (2 stk.), 2022

5 priser
 Bjørn Sundquist – 1987, 1996, 2000 (2 stk), 2015
 Karl Júlíusson – 1996, 2008, 2013, 2014, 2016
 Christian Schaanning – 2012, 2013, 2016, 2017, 2018
 Eskil Vogt – 2007, 2014, 2016, 2022 (2 stk)
  – 2013, 2014, 2017, 2018, 2022

4 priser
 Aksel Hennie – 2003, 2005, 2009, 2014
 Dag Johan Haugerud – 2013 (2 stk.), 2020 (2 stk.)
  – 2016, 2018, 2019, 2022

3 priser
 Sverre Anker Ousdal – 1990, 1998, 2009
 Kjersti Holmen – 1993, 2000, 2009
 Espen Skjønberg – 1994, 2004, 2008
 Bent Hamer – 1998, 2013, 2015
 Ingar Helge Gimle – 1999, 2010, 2018
 Ane Dahl Torp – 2004, 2006, 2008
 Kristoffer Joner – 2005, 2012, 2017
 Tormod Ringnes – 2009, 2010, 2012
  – 2009, 2011, 2017
 Olivier Bugge Coutté – 2012, 2016, 2018
 Siw Järbyn – 1990, 1998, 2020
 Gisle Tveito – 2014, 2020, 2022
 Jens Christian Fodstad – 2014, 2020, 2022

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Kultur i Haugesund
Utmerkelser etablert i 1985