alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
BTR-94

BTR-94 er et ukrainsk, amfibisk pansret personellkjøretøy med åttehjulsdrift.  Det er en modifisert BTR-80 fra sovjettiden.  Det er bestykket med doble 23 mm maskinkanoner.

Jordan bestilte 50 BTR-94 i 1997, med de første leveransene i 2000.  Noen av disse er donert til den irakske hæren. Ellers er BTR-94 i bruk i hjemlandet Ukraina.

Teknisk 
Vognføreren og vognkommandøren sitter framme i skroget. Infanteristene sitter av gjennom luker mellom andre og tredje hjulsett.

Tårnet er av modell BAU-23x2 og er større enn BTR-80 sitt, og har doble 23 mm maskinkanoner av modell 2A7M. 200 skudd lagres klare til bruk. Koaksialt er det montert en 7,62 mm mitraljøse. Hver maskinkanon kan føre rundt 850 skudd i minuttet, og er av samme type som på ZSU-23-4.  BAU-23x2 kan også monteres på andre pansrede kjøretøyer.

Motoren er en turbodiesel og er montert bak i skroget.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 BTR-94 hos Ukrspetsexport (engelsk)
 BTR-94 hos GlobalSecurity.org (engelsk)
 Morozov om BAU-23 (engelsk)
 Development of Ukrainian armour

Pansrede personellkjøretøyer (hjulgående)
Amfibiske kjøretøyer
Kjøretøymodeller introdusert i 2000
Monzavous Edwards

Rae Monzavous Edwards (født 7. mai 1981) er en amerikansk friidrettsutøver som konkurrerer hovedsakelig på 100 meter og 200 meter. I 2004 fikk han en offentlig advarsel etter å ha testet positivt på Tetrahydrocannabinol.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Sprintere fra USA
Nigerianske sprintere
Fødsler i 1981
Paul Edwards (friidrettsutøver)

Paul Edwards (født 16. februar 1959) er en tidligere britisk friidrettsutøver som hovedsakelig konkurrerte i kulestøt. Han har en personlig rekord på 20.33 meter, samt 57.12 i diskoskast, og 7268 poeng i tikamp. I 1994 ble han utestengt i fire år etter en positiv dopingtest på anabole steroider.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Britiske kulestøtere
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Storbritannia under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Storbritannia under Sommer-OL 1992
Deltakere for Storbritannia under VM i friidrett 1991
Hvasser skole

Hvasser skole var en liten grendeskole på øya Hvasser i Tjøme kommune i Vestfold. Skolen var den minste av kommunens to barneskoler. I skoleåret 2007-2008 hadde Hvasser skole 44 elever. Tjøme kommunestyre vedtok i forbindelse med behandling av kommunebudsjettet i desember 2008 at skolen skulle nedlegges. Lovligheten av å legge ned en skole på en slik måte ble bestridt og det ble derfor fremmet forslag om lovlighetskontroll. Det var stort engasjement rundt skolenedleggelsen og måten det ble gjort på, i lokalsammfunnet. Mange kjempet lenge for opprettholdelse av skolen.

Historie
Etter at skoleloven ble innført i 1739, var det omgangsskole på øyene Tjøme og Hvasser. Faste skoleordninger med egne bygninger kom på 1860-tallet da den nye skoleloven krevde det. I 1861 ble den første skolen bygd på Hvasser. I 1886 kom en ny bygning der den siste skolebygningen lå. Skolen gikk da over fra å hete Wasserland skole til Austheim. Bygningene til den siste Hvasser skole ble reist i 1938, og gymsalen ble bygd i 1982.

Skolen hadde siden 1990-tallet også tatt imot elever fra resten av kommunen. Elevtallet ble likevel stadig lavere på grunn av færre fastboende småbarnsfamilier på sommerøya i Oslofjorden. Enkelte politikere i kommunen foreslo derfor flere ganger å legge ned Hvasser skole og å slå denne sammen med kommunens andre barneskole, Lindhøy skole, som ligger på hovedøya Tjøme sju km unna. Andre mente skolen var et betydningsfullt samlingspunkt i lokalsamfunnet og et viktig kommunalt servicetilbud for barnefamiliene på øya, og at den måtte beholdes for å opprettholde et levende nærmiljø.

Da skolen ble nedlagt, fortsatte elevene fra Hvasser sammen med elevene fra Lindhøy på Tjøme ungdomsskole som ligger i Tjøme sentrum.

Hvasser barnehage lå i tilknytning til Hvasser skole.

Eksterne lenker
 Litt om Hvasser skoles eldste historie
 Tjømø : en bygdebok s.246-247

Barneskoler i Vestfold og Telemark
Skoler i Færder
Tidligere skoler i Vestfold
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1861
Utdanningsinstitusjoner nedlagt i 2009
Hvasser
Stongasundet bru

Stongasundet bru er ei 173 meter lang betongbjelkebru på fylkesvei 547 i Kinn kommune. Brua har 4 spenn og krysser Stongasundet mellom Stavøya og fastlandet. Byggingen begynte i 1987, og brua ble offisielt åpnet 3. november 1990.

Kilder 
Kristin Ese: På god veg – Veghistorie i Sogn og Fjordane. Selja Forlag, Førde 2007. ISBN 978-82-91722-70-2

Se også
Liste over broer i Norge
Liste over broer i Norge etter lengde

Bjelkebroer
Veibroer i Vestland
Veier i Kinn
1990 i Norge
Broer åpnet i 1990
Chris Bonington

Christian John Storey Bonington (født den 6. august 1934 i Hampstead, London) er en britisk fjellklatrer. Han har gjort 19 ekspedisjoner til Himalaya, hvorav fire til Mount Everest samt en førstebestigning på sørveggen til Annapurna. 

I 1996 ble han utnevnt til Knight Bachelor, og dermed adlet, for sin innsats for fjellklatringssporten. Han hadde deretter rett til å sette tiltaleformen sir foran sitt navn. Bonington er også kommandør av Order of the British Empire. I 2010 ble han utnevnt til kommandør av Royal Victorian Order.

Notable klatringer 
 1961 Central Pillar of Freney, Mont Blanc (førstebestigning) sammen med Ian Clough, Don Whillans og Jan Długosz
 1962 Nordveggen av Eiger (britisk førstebestigning) sammen med Ian Clough
 1963 Central Tower of Paine, Patagonia (førstebestigning) sammen med Don Whillans
 1965 Coronation Street, Cheddar Gorge (førstebestigning)
 1966 Old Man of Hoy (førstebestigning) med Tom Patey
 1970 Annapurna South Face-ekspedisjonen (ekspedisjonsleder)
 1972 Britisk Everest-ekspedisjon (ekspedisjonsleder)
 1973 Brammah (6411m) (førstebestigning)
 1974 Changabang, Garhwal Himalaya (6864 m) (førstebestigning) sammen med Don Whillans, Doug Scott og Dougal Haston
 1975 Britisk South West Face of Everest-ekspedisjon (ekspedisjonsleder) 
 1977 The Ogre (7285 m) (ekspedisjonsleder) sammen med Doug Scott
 1978 Britisk K2-ekspedisjon til West Face K2.
 1981 Kongur Tagh (7719 m) (førstebestigning)
 1982 Britisk Everest-ekspedisjon, North East Ridge 
 1983 Shivling, Gangotri (6501 m) (førstebestigning)
 1983 Vinson Massif (4897 m) (første britiske bestigning – alene)
 1985 Mount Everest (8850 m) som medlem av norsk Everest-ekspedisjon

Bibliografi 
 I Chose to Climb (Gollancz) 1966
 Annapurna South Face (Cassell) 1970 (tilegnet minnet om Ian Clough, som mistet livet etter bestigningen)
 The Next Horizon (Gollancz) 1972
 Everest South West Face (Hodder and Stoughton) 1973
 Changabang (Heinemann) 1974
 Everest the Hard Way (Hodder and Stoughton) 1976
 Quest for Adventure (Hodder and Stoughton) 1981
 Kongur: China's Elusive Summit (Hodder and Stoughton) 1982
 Everest: The Unclimbed Ridge (with Dr Charles Clarke) (Hodder and Stoughton) 1983
 The Everest Years (Hodder and Stoughton) 1986
 Mountaineer – Thirty Years of Climbing on the World's Great Peaks (Hodder and Stoughton) 2007 

 The Climbers (BBC Books og Hodder and Stoughton) 1992 
 Sea, Ice and Rock (med Robin Knox-Johnston som medforfatter) (Hodder and Stoughton) 1992
 Great Climbs (redaktør, sammen med Audrey Salkeld) (Reed Illustrated Books) 1994
 Tibet's Secret Mountain, the Triumph of Sepu Kangri (med Dr Charles Clarke som medforfatter) (Weidenfeld & Nicolson) 1999
 Boundless Horizons (Weidenfeld & Nicolson) 2000
 Chris Bonington's Everest (Weidenfeld & Nicolson) 2002

Referanser

Eksterne lenker 
 Chris Bonington Hjemmeside
 Mount Everest The British Story – Bonington's Expeditions 

Britiske fjellklatrere
Order of the British Empire (CBE)
Knights Bachelor
Massakren på Lod lufthavn

Massakren på Lod lufthavn var et terrorangrep den 30. mai 1972 på Lod lufthavn, det som idag er Ben Gurion internasjonale lufthavn i Israel. Tre medlemmer av Den japanske røde armé utførte angrepet på vegne av Folkefronten for Palestinas frigjøring (PFLP).

Lufthavnens sikkerhetsvakter var fokusert på muligheten for et palestinsk angrep, og ble derfor overrumplet av de japanske selvmordsterroristene; Kozo Okamoto, Tsuyoshi Okudaira og Yasuyuki Yasuda, som alle hadde fått opplæring i Baalbek i Libanon.

Massakrer i Midtøsten
Terroraksjoner i Israel
Terroraksjoner i 1972
Eidsberg (sogn)

Eidsberg er et sogn i Indre Østfold kommune som strekker seg fra Trøgstad/Askim til Rakkestad og fra Skiptvet/Glomma til Mysen. De fleste større bygninger ligger rundt Eidsberg kirke. Sognet utgjør med 92 km² en stor del av tidligere Eidsberg kommune.

Historie 

Eidsberg var først ute med postkontor (før Mysen), dette lå ved Høyendal (ved Lekum mølle) til 1924, postkontoret ble åpnet rett etter jernbanelinjens åpning i 1882 . Det har også ligget et postkontor ved Heia stasjon sammen med noen butikker. 

Ved Eidsberg stasjon lå det på et tidspunkt en skofabrikk, lokalene ble senere benyttet til et båtbyggeri. Båtbyggingen ble kortvarig, da lokalene brant ned.

I tillegg til Eidsberg kirke lå det i Eidsberg tidligere en kirke, kalt Hen kirke, kirken lå ved Hen nær Heia.
Svartedauden tok hardt på for vedlikeholdet og bruken av kirken, i dag står det derfor bare et monument på stedet. Også Tenor kirke og Folkenborg kirke har ligget innenfor Eidsberg sogn.

Det har til sammen ligget fem landhandlerier i Eidsberg: Et ved Høyendal, et sør for Eidsberg kirke ved Lundsrudveien, et i Fiskerbygda nær Glomma, et ved Dingtorpkrysset og et ved Heia stasjon.

Det har dessuten vært ferge ved Grønnsund (Salmonrud) og lensevirksomhet ved Fiskerbygda ved Skjørshammer. Denne virksomheten førte til at det utviklet seg et lite tettsted og at det ble anlagt butikk ved Skjørshammer brygge og andre steder hvor fløterne og de som drev lensene gikk i land.

Steder i sognet 
Folkenborg
Eidsberg stasjon (bebyggelse rundt)
Høie/Høiekroken
Fiskerbygda/Fiskærbøgda
Heia
Slitu

Sognet var også delt inn i fire skolekretser:
Kirkefjerdingen
Høiefjerdingen
Hensfjerdingen
Tyfjerdingen

I sognet ligger 
Eidsberg kirke med kapell, kirkestue og historisk våpenmagasin
Kirkefjerdingen barneskole 
Kirkeby grendehus 
Folkenborg museum

Eidsberg historielag som holder til på Folkenborg museum.
Lekum gård 
Lekum mølle/kraftverk
Skjørshammer brygge,  frikuftsområde med toaletter, grill, paviliong med overbygg, badeplass, brygge og båtutsettingsplass.
Valdisholm borgruiner
gress- og grusbane eid av Eidsberg IL

Eksterne lenker 
Hjemmesider:
 Kirkefjerdingen skole (ny)
 Kirkeferdingen skole
 Kirkeby grendehus
 Eidsberg kirke
 Folkenborg museum
 Eidsberg Historielag
 Eidsberg IL
Artikler:
 Valdisholm borgruin

Bosetninger i Indre Østfold
Kirkesogn
Fasttelefoni

Fasttelefoni betegner telefoni gjennom fast linjenett, det vil si trådnett av kobber, kabel eller fiber helt ut til abonnenten. Motsetningen er trådløs telefoni – det vil si enten mobiltelefoni, satellitt- eller radiotelefoni – hvor samtalen går i luften ut til abonnentens telefonapparat. 

Historisk er fasttelefoni den eldste varianten av telefoni. Den ble oppfunnet av italieneren Antonio Meucci i 1849, men skotten Alexander Graham Bell stjal patenten i 1876, og ble lenge feilaktig ansett som oppfinneren. Fasttelefoni ble introdusert i Norge i 1879. Mobiltelefoni er av langt nyere dato, og ble introdusert kommersielt på 1970-tallet, og digitalisert i 1993 i Norge gjennom GSM.

Fasttelefoni brukte lang tid til å ta av i verdensmarkedet, og vokser meget sakte. Det er om lag 1,2 milliard fasttelefonibrukere i verden, mens antallet mobiltelefonibrukere er om lag 3,2 milliarder (herav GSM 2,8 mrd) og vokser raskt, med 10-40 % årlig. Også i Norge skjer det en nedbygging av fasttelefoni gjennom at stadig flere husholdninger – og bedrifter – velger å bruke utelukkende mobil. Fastlinjen reserveres da til oppkobling av f. eks. internett. 

Fasttelefoni krever nedgraving av linjenett i bakken eller i luftstrekk, og dette er mer kostbart enn å installere mobilnett. I nye markeder i Asia, Afrika og Latin-Amerika er det mange land som «hopper over» fasttelefonien og bygger ut mobiltelefoni direkte. Selv om det trengs fibertilknytning mellom basestasjonene for mobiltelefoni, slipper man da å bygge ut fastlinjer ut til hver enkelt abonnent.

Regulatoriske forhold
Fasttelefoni bygde tidligere på monopoler i nesten alle land, dog hadde noen land (som Sverige og Finland) konkurranse allerede fra 1800-tallet. I dag er de dominerende fastnett-operatørene, som f.eks Telenor og Telia Company, regulert og pålagt å gi konkurrerende teletilbydere adgang til «kobbernettet» (LLUB) og fibernettet (bitstrøm-aksess) på like og ikke-diskriminerende vilkår.

IP-telefoni
I de senere år har IP-telefoni blitt mer og mer utbredt i Norge og denne typen telefoni misforstås ofte som fasttelefoni. IP-telefoni benytter tilgjengelig internettlinje til å kommunisere over og blir således ikke definert som fasttelefoni.

Se også 

 PSTN

Fasttelefoni
Telefoni
Introduksjoner i 1849
1879 i Norge
VM i friidrett innendørs 2004

Friidretts VM innendørs 2004 ble arrangert i Budapest i Ungarn mellom 5. og 7. mars

Det ble satt fire nye verdensrekorder:
 Christian Olsson i tresteg med 17,83 m.
 Det russiske laget på 4x400 meter stafett kvinner med tiden 3.23,88.
 Jelena Issinbajeva 4,86 m i stavsprang.
 Tatjana Lebedeva i tresteg med 15,36 m.

Medaljetabell

Menn

60 m 

Dato 5. mars

200 m 

Dato: 7. mars.

400 m 

Dato: 6. mars

800 m 

Dato: 7. mars

1500 m 

Dato: 7. mars

3000 m 

Dato: 6. mars

60 m hekk 

Dato: 6. mars

4 x 400 m stafett 

Dato: 7. mars

Høydehopp 

Dato: 6. mars

Stavsprang 

Dato: 7. mars

Lengdehopp 

Dato: 6. mars

Tresteg 

Dato: 7. mars

Kule 

Dato: 7. mars

Sjukamp 

Dato: 6.-7. mars
Sjukampen besto av 60-meter, lengdehopp, kule, høydehopp, 60 m hekk, stavsprang og 1000-meterløping.

Kvinner

60 m 

Dato: 5. mars

200 m 

Dato: 7. mars
Anastasija Kapatsjinskaja vant løpet men måtte senere levere fra seg gullmedaljen på grunn av positiv dopingtest av anabole steroider (Stanozolol).

400 m 

Dato: 6. mars

800 m 

Dato: 7. mars

1500 m 

Dato: 6. mars

3000 m 

Dato: 7. mars

60 m hekk 

Dato: 7. mars

4 x 400 m stafett 

Dato: 7. mars

Høydehopp 

Dato: 7. mars

Stavsprang 

Dato: 6. mars

Lengdehopp 

7. mars

Tresteg 

6. mars

Kule 

Dato: 5. mars

Femkamp 

Dato: 5. mars
Femkampen besto av 60 m hekk, høydehopp, kulen, lengdehopp og 800-meter løping.

Deltakende nasjoner

 (2)
 (2)
 (1)
 (1)
 (8)
 (3)
 (9)
 (3)
 (1)
 (16)
 (11)
 (1)
 (1)
 (2)
 (10)
 (7)
 (1)
 (1)
 (3)
 (10)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (9)
 (1)
 (1)
 (3)
 (11)
 (2)
 (11)
 (2)
 (2)
 (2)
 (1)
 (2)
 (7)
 (1)
 (6)
 (25)
 (2)
 (21)
 (3)
 (25)
 (19)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (17)
 (2)
 (1)
 (1)
 (13)
 (1)
 (14)
 (24)
 (3)
 (1)
 (3)
 (6)
 (1)
 (1)
 (3)
 (1)
 (1)
 (2)
 (2)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (2)
 (1)
 (1)
 (1)
 (10)
 (1)
 (2)
 (1)
 (11)
 (2)
 (1)
 (3)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (18)
 (8)
 (2)
 (1)
 (18)
 (50)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (2)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (9)
 (1)
 (4)
 (1)
 (32)
 (3)
 (16)
 (5)
 (1)
 (2)
 (1)
 (1)
 (3)
 (1)
 (1)
 (1)
 (2)
 (23)
 (48)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)

2004
Friidrett i 2004
Internasjonale mesterskap i 2004
Internasjonale mesterskap i Ungarn
Sport i Budapest
Friidrett i Ungarn
Sport i Ungarn i 2004
Meland Golfklubb

Meland Golfklubb er en 18 hulls golfbane som ligger i Meland kommune i Hordaland. Banen regnes for å være svært vanskelig og har en av Europas høyeste slopeverdier. I bladet Golfposten ble Meland kåret til Norges beste bane i 2007.  Ekspresident Bill Clinton besøkte banen i 2007.

Eksterne lenker
 Meland Golfklubb

Golfbaner i Norge
Idrettsanlegg i Vestland
Sport i Alver
Leppe-kjeve-ganespalte

Leppe-kjeve-ganespalte (i gamledager ble det kalt hareskår) er en fellesbetegnelse på ulike medfødte misdannelser. Det finnes mange ulike kombinasjoner av spalte. Det kan være høyre-, venstre- eller dobbeltsidig, det kan være spalte i leppa, kjeven eller ganen, eller alt på en gang. Alvorlighetsgraden varierer, alt fra et lite synlig hakk i leppen eller i ganen, til dobbeltsidig totalspalte som er spalter som går fra drøvelen og framover med åpning mellom munn og neseganger. 

Det er mest vanlig å ha spalte i både leppe, kjeve og gane. 

Årlig fødes det rundt 120 – 130 barn med denne tilstanden i Norge.

Risiko
Risiko for å få leppe-, kjeve- eller ganespalte er større om mor eller far har det enn ellers. Om lag fire prosent av kvinner eller menn som har leppe-, kjeve- eller ganespalte. får barn som har det. Ellers er risikoen 0,2 prosent. Det er også større risiko for at senere barn får leppe-, kjeve- eller ganespalte om eldre søsken har det. Men størrelsen på misdannelsen øker ikke risikoen. Mens man før trodde at miljøet kunne ha betydning, mener man i dag at det skyldes genetiske forhold.

Behandling
Ettersom leppe-, kjeve- eller ganespalte kan berøre pust, taleevne, sugeevne, svelgeevne og tyggeevne så vel som hørsel, er det viktig å behandle det. Behandling skjer ved operasjon. I Norge er det bare Rikshospitalet og Haukeland sykehus som utfører disse operasjonene. De starter når barnet er ganske lite, men oftest må det flere operasjoner til. 

En forskergruppe ved Universitetet i Bergen ledet av overlege Åse Sivertsen ved Haukeland sykehus har undersøkt 4000 tilfeller av leppe-, kjeve- eller ganespalte fra 1967 til 2001, utvalgt av 2,1 millioner barn. Artikkelen om dette ble offentliggjort i British Medical Journal i 2008.(?)

Psykiske forhold 
Leppe-, kjeve- eller ganespalte har vært en betydelig psykisk belastning for mange pasienter, siden misdannelsen ubehandlet er svært iøynefallende i sentrale deler av ansiktet. Andres reaksjon på tilstanden er også et problem for pasienten. Det er spesielt viktig med kosmetisk kirurgi på høyt nivå, og med god psykologisk faglig beredskap for disse pasientene.

Se også
 Philtrum

Referanser

Eksterne lenker 
Anne Hafstad: Genene bestemmer om du får hareskår – Artikkel i Aftenposten

Sykdommer
Makrofotografi

Makrofotografi er et fotografi hvor objektivet har vært plassert svært nær motivet. Objektivet kalles et makroobjektiv, noen ganger forkortet til makro. Dette er et objektiv med en meget liten nærgrense som oppnåes ved at objektivet har uvanlig langt uttrekk (ofte til forstørrelse 1:2 eller 1:1). Det vil si at kameraet med makroobjektivet kan holdes svært nær motivet og likevel klare å fokusere. Dette kan oppnåes på to forskjellige måter:
1. Redusere objektivets brennvidde ved bruk av forskjellige typer optikk (som f.eks. de tre illustrasjonene under til venstre).
2. Gi objektivet et lengre uttrekk enn det som er vanlig (som f.eks. illustrasjonen under til høyre). Mellomringer (engelsk: extension tubes) er korte rør som kan plasseres mellom kameraet og objektivet så objektivet kan fokusere på mindre avstander. De selges ofte som sett med tre ringer. Om mulig velg et sett hvor det innbyrdes forholdet mellom ringenes tykkelse er 1×, 2× og 4× (dette gir de samlede lengdene 1×, 2×, 3×, 4×, 5×, 6× og 7×). Ideelt sett bør tykkelsen på den tynneste ringen være lik med objektivets vanlige uttrekk. En belg kan også brukes for å øke uttrekket. Billedvinkelen reduseres noe når uttrekket øker.Et objektiv som kan fokusere ned til  brennvidden, , har et ekstra uttrekk på . Så et objektiv med brennvidde 50 mm har et ekstra uttrekk på 5,6 mm når det fokuserer på 50 cm.  Så når det samlede ekstra uttrekket  brennvidden, er forstørrelsen . Totalavstanden fra motivet til billedplanet er da på sitt minste, brennvidden (gjelder enkel optikk).

Grovt sett kan man si at makrofotografering omfatter billedgjengivelser fra  til . Ved større gjengivelser er det naturlig å plassere kameraet på et mikroskop.

Teknikker for makrofotografering

Fototeknikk
Markus Anderson Loen

Markus Anderson Loen (født 1862, død 1927) var en norsk hotelleier, handelsmann, poståpner, jernbaneformann og restauranteier fra Loen i Sogn og Fjordane. 

Markus immigrerte til USA i 1882 hvor han jobbet som jernbaneformann i Minneapolis i Minnesota.
I 1890 returnerte han til Norge og overtok Hotel Alexandra i Loen etter sin far Anders Markusson Loen i 1890, og drev hotellet fram til sin død i 1927. Markus kjøpt han opp nabohotellet – Kvamme Hotell, fikk bygd Kjenndalsrestauranten og stiftet Lodalen Dampbåtlag for båtskyss på Loenvatnet.
Han var en driftig mann, og i fiskesesongen drev han også som handelsmann i Kalvåg. Han kjøpte også Grand Hotell i Åndalsnes i 1918 som sønnen Alfred Walther Loen drev i 14 år, samt West Hotell i Ålesund i 1920 som sønnen Richard Loen drev i 2 år.

I 1914 var han med på å starte Nordfjord og Sunnmøre Billag L/L, og i seks år fungerte han som formann.

Referanser 

Norske forretningsfolk
Personer fra Stryn kommune
Doksologi

En doksologi (av gr. doksa ære, herlighet, makt, stolthet, lovprisning og logos ord, utsagn, beretning, lære) er en kort religiøs lovprisning av f.eks. Gud, Jesus Kristus, gjerne i en gudstjenestesammenheng. Innenfor jødisk-kristen tradisjon avsluttes bønner ofte med en doksologi.

Eksempler
 Avslutningen på Fader Vår: For riket er ditt, og makten og æren i evighet.
 Den lille Gloria og den store (Gloria Patri): Ære være Faderen og Sønnen og Den hellige ånd, som var, er og være skal, én sann Gud fra evighet og til evighet. 
 Avslutninger på brev i Det nye testamente: Ham, den eneste vise Gud, være ære ved Jesus Kristus i all evighet! Amen. (Rom 16,27)
 David i tempelet: Lovet være du, Herre, vår ættefar Israels Gud, fra evighet og til evighet! Herre, din er storheten, makten, herligheten, æren og høyheten, ja alt i himmelen og på jorden. Ditt er riket, Herre, og du er opphøyet og har alt i din makt (1 Krøn. 29,10b-11)
 Avslutningen av den eukaristiske bønn blant annet i den katolske kirke. Ved Ham og med Ham og i Ham, tilkommer deg, Gud allmektige Fader, alle ære og herlighet, fra evighet til evighet.

Liturgi
Kristne bønner
Bibelen
Kristne begrep
Suzdal

Suzdal (russisk: Су́здаль) er en by i Vladimir oblast i Russland. Den ligger ved elva Kamenka (ei sideelv til Nerl), rundt 30 km nord for Vladimir.

Historie 
Byen nevnes første gang i historiske dokumenter i 1024, men den er sannsynligvis eldre enn det. I mange århundrer var den hovedstad for flere russiske fyrstedømmer. 

Etter at byens politiske betydning gikk tilbake, vokste dens betydning som et religiøst senter, med flere klostre og et bemerkelsesverdig antall kirker i forhold til innbyggertallet. På et tidspunkt hadde byen førti kirker på fire hundre familier.

Demografi 
Befolkningsutvikling:
{| class="wikitable"
|-
! År || Folketall || Kilde
|-
| 1959 || align=right | 9 012 || Folketelling 1959
|-
| 1970 || align=right | 10 179 || Folketelling 1970
|-
| 1979 || align=right | 11 529 || Folketelling 1979
|-
| 1989 || align=right | 12 063 || Folketelling 1989
|-
| 2002 || align=right | 11 357 || Folketelling 2002
|-
| 2010 || align=right | 10 535 || Folketelling 2010
|}

Severdigheter 
I dag er byen et viktig turistsenter, med mange fine eksempler på gammel russisk arkitektur, hovedsakelig i form av klostre og kirker. Byen er en del av den russiske turistruten Den gyldne ring. Når man går gjennom byen kan man få inntrykk av at hver tredje bygning er en kirke. 

Selv om byen har over ti tusen innbyggere, så har Suzdal bibeholdt utseendet og følelsen av å være i en liten landsby, med bekker og enger overalt, og høns og husdyr er et vanlig syn i byens gater, hvorav noen ikke er asfaltert. Denne blandingen av praktfull middelalderarkitektur og et landlig miljø gir Suzdal en malerisk sjarm, og om sommeren er kunstnere og staffelier et vanlig syn.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Bilder fra byen

Byer i Vladimir oblast
Bosetninger etablert på 1000-tallet