alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
MS «The World»

«The World» har flere betydninger

«The World» er et cruiseskip, bygd ved det norske verftet Fosen Mekaniske Verksteder i Indre Fosen (den gang Rissa kommune), som leverte skipet 13. mars 2002. Skipet eies av rederiet ResidenSea og seiler under bahamansk flagg.

Innhold 

Skipet inneholder blant annet golfbane, svømmebasseng, spa, tennisbane, løpebane, danseskole, et kasino og et legekontor med mulighet for blant annet tagning av røntgenbilder. Golfballene på driving rangen er laget av et oppløselig materiale og blir til mat for fiskene hvis de lander i sjøen. Antall boenheter (leiligheter): 165 (derav 106 rommelige, private leiligheter og 19 studioleiligheter som kan kjøpes og 40 studio som er til leie)

Rute 
I 2004 gikk «The World» innom fem kontinenter, besøkte totalt 136 havner i 54 land, med spesiell vekt på Hellas og destinasjoner langs middelhavskysten i høstsesongen.

I august 2005 gikk skipet langs norskekysten og anløp blant annet Bergen, Ålesund, Trondheim, Alta, Tysfjord, Honningsvåg og Bjørnøya.

Eksterne lenker 
 
 

Cruiseskip
Sjøfart i USA
Skip fra 2002
Skip bygget ved Fosen mekaniske verksted
Artikler i sjøfart-prosjektet
Thomas McMahon

Thomas McMahon (født 17. juni 1936 i Dorking) er katolsk biskop av Brentwood bispedømme. Han studerte i Paris og ble presteviet 28. november i Wonersh, Surrey. Etter tjeneste som hjelpeprest i Colchester ble han sogneprest i Stock. Mellom 1972 og 1980 var han også kapellan ved Essex-universitetet, og dessuten medlem av den nasjonale økumeniske kommisjon.

16. juni 1980 ble McMahon utnevnt til biskop av Brentwood av pave Johannes Paul II. Han ble konsekrert 17. juli samme år av kardinal Basil Hume.

McMahon er kjent for sitt langvarige økumeniske arbeid i Storbritannia.

I 1991 ble han utnevnt til æresdoktor ved universitetet i Essex.

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:

 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
 Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
 Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
 Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
 Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
 Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
 Kardinal Serafino Vannutelli (1834-1915) *1869
 Kardinal Domenico Serafini (1852-1918) *1900
 Kardinal Pietro Fumasoni Biondi (1872-1960) *1916
 Erkebiskop Filippo Bernardini (1884-1954) *1933 
 Biskop Franz von Streng ((1884-1970) *1937
 Erkebiskop Bruno Bernard Heim ((1911-1903) *1961
 Erkebiskop Maurice Noël Léon Couve de Murville ((1929-2007) *1982
 Kardinal George Basil Hume, O.S.B. (1923-1999) *1976
 Biskop Thomas McMahon ((1936-) *1980
Linjen Rebiba

Referanser 

Engelske katolske biskoper
katolske biskoper fra Brentwood
Personer fra Dorking
Arboret

Et arboret ("arbor" er latin for tre) er en systematisert samling av trær og busker, som dyrkes på friland med sikte på forskning, undervisning og utprøving av planter i vårt klima.
Samtidig skal det være til glede, gi naturopplevelser og stimulere til økt interesse for naturfag og botanikk. 

 

Arboreter
Botanikk
Cecilie Christine von Schøller

Cecilie Christine von Schøller (født 1720 på gården Teie (Teige) ved Tønsberg, død 1786 i København) var en dansk-norsk adelsdame, geheimerådinne og forretningskvinne.

Liv 
Cecilie var datter av generalløytnant Johan Friedrich Frølich og hans hustru Hilleborg von Wettberg, som hadde et imponerende anegalleri i dansk høyadel. Cecilie (egentlig Sidsel Kirstine) var oppkalt etter sin mormor Sidsel Grubbe, som var datterdatter av Claus Daa til Ravnstrup, riksråd, riksadmiral og lensherre i Trondhjem. Hun var født på Teie gård ved Tønsberg, som hennes far eide i perioden 1720-1741. I 1740 flyttet familien til Trondhjem da Johan Frederik Frølich ble general nordenfjells.

Cecilie giftet seg i 1742 med etatsråd og kammerherre Stie Tønsberg Schøller, som tidligere hadde vært gift med en søster av den rike Thomas Angell. En del av Angellformuen havnet dermed hos Schøllers. Sammen med Stie Tønsberg Schøller hadde hun en datter, Elisabeth, som giftet seg med General Georg Fredrik von Krogh i 1760, men døde allerede tre år senere.

Enkestand 
Da Cecilie selv ble enke i 1769, fikk hun en stor arv utbetalt etter mannen, hvoretter hun fortsatte hans forretninger. I perioden 1774–1778 lot hun oppføre Stiftsgården i hjertet av Trondhjem – et av de største trepaleene i Norden. Hun etterlot seg en sønn, fru Schøllers barnebarn og enearving Stie Tønsberg Schøller von Krogh, som arvet Stiftsgården etter henne.

København 
Cecilie var stadig på reise, både til København og til Altona. I 1769 ble hun Dame de L'union parfaite, og 1776 geiheimerådinne. I 1783 flyttet hun permanent til København sammen med sin dattersønn. Her døde hun i 1783 i sin bygård i Østergade 54, hvoretter hun ble begravet i Sankt Nikolaj Kirke. Kirken brant i 1795, og da sognet også ble nedlagt, reiste dattersønnen siden et nytt gravsted for henne på Assistens Kirkegård, hvortil liket ble flyttet. Gravstedet er utformet av en ukjent kunstner og forestiller norske klipper i rød sandsten som brer seg utover murforblendingen den er innsatt i. Opprinnelig var graven omkranset av et støpejernsgitter. I forbindelse med etableringen av Nørrebros Runddel metrostasjon i 2009 ble monumentet tatt ned og senere gjenmontert litt lenger mot syd.

Referanser 

Adelige nordmenn
Mottakere av Troskapsordenen
Andreas av Østerrike

Andreas av Østerrike  (født 15. juni 1558 i borgen Breznice i Böhmen som i dag er i Tsjekkia, død 12. november 1600 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han hadde to uekte barn.

Han ble kreert til kardinal 19. november 1576 av pave Gregor XIII. 

Han ble koadjutorbiskop med etterfølgelsesrett av Brixen, og senere erkebiskop av Konstanz.

Han var sønn av erkehertug Ferdinand II av Østerrike av huset Habsburg, hersker over Tirol, i hans morganatiske ekteskap med Philippine Welser av patrisier- og bankierfamilien Welser. Hans farfar var keiser Ferdinand I. Han var bror til general Karl av Østerrike, markgreve av Burgau, og halvbror til keiserinne Anna av Tirol. Hans fetter var kardinal Albrecht av Østerrike (kreert 1577).

Referanser 

Østerrikske kardinaler
Østerrikske katolske biskoper
Personer fra Okres Příbram
Nikolai av Danmark

Nikolai, prins til Danmark (Nikolai William Alexander Frederik), greve av Monpezat (født 28. august 1999 på Rigshospitalet i København) er sønn av prins Joachim og prinsesse Alexandra av Danmark. Han er nummer sju i arvefølgen til den danske tronen. 

Nikolai ble døpt 6. november 1999 i Frederiksborg slottskirke. Etter at foreldrene ble skilt har de felles foreldremyndighet for sønnene. I 2014 begynte Prins Nikolai på Herlufsholm Skole på Sydsjælland.

Anetavle

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Danske prinser
Nikolai av Danmark
Nikolai av Danmark
Personer fra København
Friedrichshain

Friedrichshain er en ortsteil i bydelen Friedrichshain-Kreuzberg i Berlin, sørøst for Alexanderplatz på østsiden av elven Spree. Ortsteilen har sitt navn fra parken Volkspark Friedrichshain i nord og strekker seg til elven Spree i sør.

Historie 
Inntil 1920 gikk bygrensen gjennom bydelen. Bygningene Frankfurter Tor (etter den gamle byporten) og Oberbaumbrücke er byggverk som etymologisk viser tilbake til gamle tollstasjoner, men som geografisk er flyttet noe fra de opprinnelige stedene.

Friedrichshain var i 1920- og 1930-årene en høyborg for sosialdemokrater og kommunister. Etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen kom det til blodige opprør med nazistens SA og under en av trefningene døde SA-medlemmet Horst Wessel. Wessels død ga nazistene påskudd for overgrep og mord på en rekke politisk annerledestenkende. I tillegg ble bydelen omdøpt til Horst-Wessel-Stadt, Horst Wesselbyen.

Under den andre verdenskrigen ble store deler av bydelen ødelagt av bomber og som følge av gatekampene.

Frem til 2001 var Friedrichshain en egen administrativ enhet i Berlin, men ble slått sammen med Kreuzberg på vestsiden av Spree til Friedrichshain-Kreuzberg. Friedrichshain var Øst-Berlins minste bydel både mht innbyggertall og areal.

Etter murens fall ble store deler av de tomme bygårdene gjenstand for husokkupasjon. Etterhvert er den gamle bebyggelsen sanert og området har gjennomgått en gentrifisering.

Severdigheter 
East Side Gallery er en gjenværende del av muren som under den kalde krigen delte byen i to. East Side Gallery er kunstnerisk utsmykket. Den karakteristiske Oberbaumbrücke forbinder Friedrichshain med Kreuzberg. Volkspark Friedrichshain med Märchenbrunnen er et populært utfartssted for innbyggerne. Karl-Marx-Allee er en stor gjennomfartsåre i området, mens Simon Dachstrasse fra 1990-årene har utviklet seg til et populært restaurantstrøk. Parken Boxhagener Platz brukes også jevnlig til loppemarked. Petersburger Platz er utsmykket med en globus av gneis.

Bildegalleri

Eksterne lenker 
 

Tidligere bydeler i Berlin
Friedrichshain-Kreuzberg
Vråvatn

Vråvatn er en innsjø i Kviteseid kommune i Telemark.  Den er en del av Arendalsvassdraget og har sitt hovedtilløp i Folsetelva fra Skredvatn, mens utløpet er via Roholdtåi, eller «Straumen», til Nisser.

I 1914 ble det anlagt to sluser i Straumen, Storstraum–Småstraumkanalen. Dette gjorde det mulig å reise hele den 50 km lange strekningen fra Tveitsund sør i Nisser til Vråliosen nord i Vråvatn med båt. Veteranbåten MS «Fram» trafikkerer fortsatt denne strekningen med turister om sommeren.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Innsjøer i Kviteseid
Arendalsvassdraget
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Store Måsvannet

Store Måsvannet (nordsamisk: Stuorra Sopmir, historisk også skrevet Stuorra Såbmir) er en innsjø sør for Laksefjorden i Lebesby kommune i Troms og Finnmark. Den er en del av Friarfjordvassdraget. Innsjøen er regulert og er hovedmagasin for Adamselv kraftverk.

Se også 
 Liste over innsjøer i Finnmark

Referanser 

Innsjøer i Lebesby
Reservoarer i Troms og Finnmark
Friarfjordvassdraget
Langvatnet (Ballangen)

Langvatnet (nordsamisk: Guovddelisjávrre) er en innsjø som ligger i Ballangen kommune i Nordland. Den er regulert som magasin for Skjomen kraftverk.

Referanser 

Innsjøer i Narvik
Reservoarer i Nordland
Luleälvens vassdragsområde
Ballangen
Unkervatnet

Unkervatnet (sørsamisk: Åanghkejaevrie) er en innsjø som ligger i Hattfjelldal kommune i Nordland. Den ligger vest for Skardmodalen med Skardmodalen naturreservat.

Referanser 

Innsjøer i Hattfjelldal
Vefsnavassdraget
Forsvatnet

Forsvatnet (lulesamisk: Gårttjejávrre) er en innsjø i Hamarøy og Sørfold kommuner i Nordland. Den er regulert som magasin for Kobbelv kraftverk, med en reguleringshøyde på 100 meter. Etter oppdemmingen har Forsvatnet flytt sammen med Linnajávrre.

Det er det største vatnet i Hamarøy kommune, og det ligger omtrent syv kilometer fra grensen til Sverige, øst for Gasskatjåhkkå og Lássestjåhkkå. Av totalarealet på  ligger bare  av sørvestenden i Sørfold. Den nordlige delen av vatnet, som strekker seg inn mot foten av Gasskatjåhkka, utgjør den tidligere separate innsjøen Linnajávrre. 

Utløp er til Forsvasselva fra sørvestenden av vatnet, og som via Øvre og Nedre Veikvatnet renner til Kobbvatnet og videre via Kobbelva til Leirfjorden.

Referanser 

Innsjøer i Sørfold
Innsjøer i Hamarøy
Skasen

Skasen er en innsjø på Finnskogen i kommunene Kongsvinger og Grue i Innlandet. Den har utløp via Skasåa, som leder vannet fra Skasen gjennom flere andre sjøer før det ender opp i Glåma. Det er mulighet for overnatting og camping ved sjøen. I innsjøen er det bestander av abbor, mort, gjedde, lake, ørekyt, røye og ørret. Det fiskes en del røye i sjøen på vinterstid.

Limnologi
Skasen er en næringsfattig eller oligotrof innsjø med et lite nedbørfelt i forhold til innsjøens størrelse. Det lille nedbørfeltet gjør innsjøen særskilt utsatt for menneskelig påvirkning (NIVA 1985). I en limnologisk undersøkelse utført av NIVA (Norsk institutt for vannforskning) i 1985 ble det konkludert med: «Skasen er en relativt dyp skogssjø med klart, svakt surt og næringsfattig vann. Innsjøen er i dag (dvs. i 1985) lite påvirket av menneskelig aktivitet, men er sårbar overfor økte påvirkninger av næringssalter og surt vann.»

Geologi
Skasen ligger i det sørøstnorske grunnfjellsområdet, og innsjøen er omsluttet av sure bergarter som er forholdsvis rike på kvarts og feltspat. Fjellgrunnen består hovedsakelig av gneis og granitt, og er derfor svært kalkfattig .

Referanser 

Innsjøer i Kongsvinger
Innsjøer i Grue
Glommavassdraget
Møkeren

Møkeren er en innsjø på Austmarka i Kongsvinger kommune i Innlandet. Sjøen er regulert som magasin for Brødbølfoss kraftverk, med laveste regulerte vannstand (LRV) 174 moh, høyeste regulerte vannstand (HRV) 176 moh og et areal på 12,77 km².

Innsjøen får tilsig gjennom Sikåa fra Varaldsjøen og flere mindre bekker. Utløpet går fra sørenden av sjøen, hvor Solbergåa renner ut. Dette er øverste del av Brødbølåa, som renner via flere småvann og elveloner til Utgardsjøen og videre via Jösseälven og Byälven til innsjøen Vänern i Sverige.

Det finnes mange fiskeslag i sjøen. I 1980–81 ble det påvist ørret, mort, abbor, hork, gjedde, lake, ål, ferskvannsulke og lagesild. Tidligere er det også påvist laue og ørekyt. Gjedda i sjøen er storvokst, det er fanget gjedde på 11 - 12 kg både i 1999 og 2000. Ørretbestanden er svært beskjeden, og både utsatt ørret og fisk fra tilløpselver blir spist av rovfisken i sjøen.

Det er tillatt med motorbåt på Møkeren, uten begrensing på motorstørrelse. Båt kan settes ut ved Dragonmoen Camping. Det er også tillatt å lande med sjøfly.

E16 går på vestsiden av sjøen.

Referanser

Eksterne lenker 
 NVE, dybdekart 1980

Innsjøer i Kongsvinger
Reservoarer i Innlandet
Brødbølvassdraget
Tesse

Tesse er en innsjø sør for Vågåvatnet øst i Lom kommune i Innlandet. Innsjøen har tilførsel hovedsakelig fra Smådøla i sørvest, og utløp mot nord gjennom elva Tessa til Vågåvatnet. Innsjøen er regulert som magasin for de fire kraftverkene i Tessa.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Innsjøer i Lom
Innsjøer i Vågå
Reservoarer i Innlandet
Ottavassdraget
Reinoksvatnet

Reinoksvatnet (lulesamisk: Hierggejávrre) er en innsjø i Hamarøy kommune i Nordland.

Vatnet strekker seg i øst-vestlig retning fra Reinoksfjellet og omtrent tolv kilometer østover mot svenskegrensa, og er med sitt totalareal på nesten 12 km² den nest største innsjøen i Hamarøy, og den største som har hele arealet liggende innenfor kommunegrensen.

Vatnet er demmet opp og inngår som ett av seks magasiner i Kobbelv kraftverk. Vannstanden er regulert mellom 680-615 moh. Det går kjørbar vei via Gjerdalen og Reinoksskardet til demningen, men det er en bom ca. to km nedenfor.

Vatnet har utløp mot vest til Reinokselva, som er en del av Kobbelvvassdraget.

Referanser 

Innsjøer i Hamarøy
Reservoarer i Nordland
Børsvatnet

Børsvatnet (nordsamisk: Bođatjávri) er en innsjø i Ballangen kommune i Nordland. Den er magasin for Bjørkåsen kraftverk.

Vatnet grenser på sørsiden til Melkevatn-Hjertvatn-Børsvatn naturreservat, og på nordøstsiden til Børsvatnet naturreservat.

Referanser 

Innsjøer i Narvik
Reservoarer i Nordland
Ballangen
Guolasjávri

Guolasjávri er en innsjø i Kåfjord kommune i Troms og Finnmark. Den ligger på fjellet helt sør i kommunen og har et areal på . Utløp er mot nordvest gjennom Kåfjordelva. Innsjøen er magasin for Guolas kraftverk og vannstanden reguleres mellom 752 og 772 meter over havet.

For å komme til Guolasjávri følger man Europaveg 6 fra nord eller sør til Birtavarre. Deretter følger man fylkesvei 333 (Troms) opp til enden av Kåfjorddalen, og derifra fortsetter en gammel grusvei helt opp til enden av Guolasjávri.

Referanser 

Innsjøer i Kåfjord
Reservoarer i Troms og Finnmark
Holmavatnet

Holmavatnet kan vise til en rekke innsjøer i Norge:

Holmavatnet (Suldal og Vinje) – i Vinje kommune i Telemark, i Suldal kommune i Rogaland og i Bykle kommune i Aust-Agder
Holmavatnet (Kvam) – i Kvam kommune i Hordaland
Holmavatnet (Odda) – i Odda kommune i Hordaland
Holmavatnet (Samnanger) – i Samnanger kommune i Hordaland
Holmavatnet (Vaksdal) – i Vaksdal kommune i Hordaland
Holmavatnet (Vindafjord) – i Vindafjord kommune i Rogaland
Holmavatnet (Eigersund) – i Eigersund kommune i Rogaland
Holmavatnet (Bjerkreim) – i Bjerkreim kommune i Rogaland

Se også 
Holmevatnet
Holmvatnet
Lovatnet

Lovatnet (også Loenvatnet og Lodalsvatnet) er en innsjø som ligger i Loen i Stryn kommune i Vestland.
Både i 1905 og i 1936 var det ras fra Ramnefjellet med flodbølger som raserte gårdene Bødal og Ytre Nesdal i dalen. Vann fra Jostedalsbreen og Kjenndalselva renner ned i vannet. Kjenndalselva renner inn i vannet i sørøst og Loelva (Loen) renner ut gjennom bygda Loen og ut i Lobukta innerst i Nordfjord.

Lovatnets overflate er 52 m.o.h. og har et areal på 10,8 km2 med største lengde 12 km og største bredde 1,4 km. Største målte dyp er 138 m og gjennomsnittlig dybde er 72,5 m (20 meter under havets overflate). Innsjøen får tilsig fra et areal på 234 km2. Med gjennomsnittlig vannføring på 16 m3/s og et volum på 785 millioner m3 har vannet en teoretisk oppholdstid på 1,6 år. 

Lovatnet består av tre basseng: Det indre bassenget (innenfor sundet) er vel 2 km langt og 35 meter dypt, det midtre bassenget er 5 km langt og 138 meter dypt på det meste, det ytre bassenget er vel 3 km langt og rundt 90 meter dypt. Mellom midtre og ytre basseng er det bratt skråning under vann (mellom Breng og Helsetneset), og mellom midtre og indre basseng er det bratt skråning like utenfor et smalt sund. En tredjedel av nedbørsfeltet er isbre og innsjøen har tilsig fra tre store breelver (Bødalselva, Kjenndalselva og Innigardselva). Innsjøen har en uvanlig flat bunn (på 136-138 meters dyp) noe som tyder på sedimentdannelse over lang tid (trolig 9000 år). Kjenndalselva (med utspring i Kjenndalsbreen) og Innigardselva avgir sedimenter særlig til det indre bassenget, sedimenterer Bødalselva i det midtre bassenget. Brengselva munner ut i det ytre bassenget. I 1950 gikk et steinskred på om lag 1 million m3 fra Ramnefjell og fylte deler av sundet til det indre bassenget der ble dannet en liten øy.

I 1890 ble Lodalen Dampbaatlag stifet og D/S «Gordon» ble kjøpt inn. En liten motorbåt «Victoria» som først gikk på Breimsvatnet ble tatt rundt 1900 tatt i bruk til turisttrafikk på Lovatnet. Rasulykken i Loen i 1936 skapte en flodbølge som kastet motorbåten «Lodalen» opp på tørt land der den ble liggende; flere båter ble rasert i ulykken og båttrafikken lå nede til 1985 da «Gjende II» ble kjøpt og flyttet fra Jotunheimen til Lovatnet. Ved øvre ende av vannet er det smalt sund som leder til en bukt (det indre bassenget) nederst i Kjenndalen.

Galleri

Se også 
 Rasulykken i Loen i 1905
 Rasulykken i Loen i 1936

Referanser

Eksterne lenker 
 

Innsjøer i Nordfjord
Stryns geografi
Loen
Napevatnet

Napevatnet er en innsjø i Telemark. Det vesentligste av innsjøen ligger i Fyresdal kommune, mens østspissen ligger i Nissedal kommune. Napevatnet er en del av Arendalsvassdraget. Det viktigste tilløpet er Eisåne, mens utløpet er til elva Frostdøl som munner ut i Nisser.

Innsjøen er regulert som magasin for Fjone kraftverk.

Referanser 

Innsjøer i Nissedal
Innsjøer i Fyresdal
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Arendalsvassdraget
Hamlagrøvatnet

Hamlagrøvatnet er en innsjø i kommunene Voss og Kvam i Vestland. Den har et areal på , og er en av de største i Hordaland fylke.

Innsjøen er reguleringsmagasin for Kaldestad kraftverk i Bergsdalen og det overføres også vann fra Torfinnsvatnet, som naturlig har avløp til Vosso, samt en del mindre elver som ellers ville ha rent til Hardangerfjorden. Vannstanden reguleres i hovedsak med nedtapping, men det er en mindre tredemning ved utløpet. Reguleringshøyden er mellom 588 og 560 meter.

Fylkesvei 314 mellom Bulken og Dale går langs nordsiden av vannet. 

I eldre dager gikk det rutebåt på vannet. Det var kafeteria og overnatting i begge ender av vannet. Telegraflinje gikk langs vannet på sydsiden.

Hamlagrøløpet, som strekker seg fra vannets nordside og vestover langs Fylkesvei 314, arrangeres årlig i oktober/november.

Se også 
Hodnaberg kraftverk

Referanser

Eksterne lenker 
 Bilde

Innsjøer i Voss
Innsjøer i Kvam
Reservoarer i Vestland
Geitvatnet

Geitvatnet er en innsjø i Ballangen kommune i Nordland.

Fotnoter

Referanser 

Innsjøer i Narvik
Luleälvens vassdragsområde
Ballangen
Borsæ

Borsæ er en innsjø i Tokke kommune i Telemark. Innsjøen er en del av Arendalsvassdraget. Den er regulert som magasin for Gausbu kraftverk og kraftverkene videre nedover vassdraget. Borsæ har utløp mot øst gjennom Sæbyggjeåi, mens de viktigste tilløpselvene er Fyråi, Grunnevassåi og Uråi.

Fotnoter

Referanser 

Innsjøer i Tokke
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Arendalsvassdraget
Sundsbarmvatnet

Sundsbarmvatnet er en innsjø som ligger i kommunene Seljord og Kviteseid i Telemark. Den er en del av Skiensvassdraget og har utløp via Mandalselvi mot Seljordsvatn.

Innsjøen er hovedmagasin for Sundsbarm kraftverk og det overføres vann til Sundsbarmvatnet fra Åmotdalsvassdraget, Morgedalsvassdraget og Øyfjellsvassdraget.

På en halvøy i vannet ligger rester etter Guldnes gruver. Gruvene var i drift periodisk i årene mellom 1538 og 1880-årene. Spor av den eldste driften forsvant etter at vannet ble oppdemmet. I 1540 var det et stort bondeoppgjør på stedet og bøndene prøvde å jage tyske gruvearbeidere vekk. Opprøret ble slått ned og 16 av dem dømt til døden. 10 av de dømte fikk kjøpt seg fri. Den første norske daler ble laget av sølv fra denne gruven.

Fotnoter

Referanser

Eksterne lenker 
 Seljord kommune Attraksjoner
 Skagerak kraft

Innsjøer i Seljord
Innsjøer i Kviteseid
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Skiensvassdraget
Skoddebergvatnet

Skoddebergvatnet (nordsamisk: Skoaberjávri) er en innsjø i Tjeldsund kommune i Troms og Finnmark. Den er regulert som magasin for Skoddeberg kraftverk.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Innsjøer i Tjeldsund
Reservoarer i Troms og Finnmark
Faulvatnet

Faulvatnet (lulesamisk: Låddejávrre) er en innsjø i Sørfold kommune i Nordland. Vannet er regulert og er magasin for Lakshola kraftverk.

Referanser  

Innsjøer i Sørfold
Reservoarer i Nordland
Bordalsvatn

Bordalsvatn er en innsjø i Vinje kommune i Telemark. Den har hovedtilløp fra elvene Bora og Havråi, og sjøens utløp er også Bora, som fortsetter til den løper sammen med Kjela nede ved Edland.

Regulering 
Bordalsvatn er kraftig regulert, med en reguleringshøyde på 39 meter. Innsjøen er magasin for Kjela kraftverk og ved Boras utløp er det bygget en 40 meter høy demning. For å hindre vannet i å renne over til Rafdøla er det også bygget en sperredam over Rafdøla like nord for Kliningstøyl. Denne dammen ligger to kilometer nedenfor det opprinnelige vannskillet mellom Bora og øvre del av Rafdøla, som nå er neddemt. Vannføringen fra Bordalsvatn overføres til kraftverkets inntaksmagasin Førsvatn, som ligger på sørsida av Kjelas dalføre, gjennom en 12,5 kilometer lang tunnel.

Fotnoter

Referanser 

Innsjøer i Vinje
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Vest-vassdraget
Skjækervatnet

Skjækervatnet (sørsamisk: Skæhkerenjaevrie) er en innsjø som ligger i kommunene Steinkjer, Verdal og Snåsa i Trøndelag. Den ligger 441 meter over havet og har et areal på . Fra Skjækervatnet renner elva Skjækra, ei sideelv til Helgåa, mot sørvest. De to elvene møtes ca. 350 meter etter Skjækerfossen.

Skjækervatnet ligger i sin helhet innenfor Skjækra landskapsvernområde, mens grensa til Blåfjella-Skjækerfjella nasjonalpark følger østbredden av sjøen. Litt nordvest for vannet ligger det som er beregnet til å være Norges geografiske midtpunkt, og en varde er murt opp på dette stedet.

Referanser 

Innsjøer i Steinkjer
Innsjøer i Verdal
Innsjøer i Snåsa
Verdalsvassdraget