alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Verdens ende

Verdens ende er navnet på sydspissen av øya Tjøme i Færder kommune i Vestfold og Telemark fylke, 26 km sør for Tønsberg. I vest ligger munningen av Tønsbergfjorden og i sør ligger Skagerrak. Fra svabergene på Verdens ende er det utsikt mot havet og den ytterste delen av skjærgården i Vestfold med Færder fyr som det mest markante landemerke ytterst i Oslofjorden. Skjærgården utenfor Verdens ende er en del av Færder nasjonalpark.

Stedet ble etablert som et utfartssted på 1930-tallet. Informasjonssenteret for nasjonalparken på Verdens ende åpnet i 2015.

Historie

Helgerødtangen var stedets gamle navn, knyttet til Tjømes sørligste gårdbruk, Helgerød. Tidligere var stedet utkikkspunkt for loser på jakt etter seilskuter.

Verdens ende er et stedsnavn som ble til på begynnelsen av 1900-tallet, og det oppsto først blant sommergjestene som besøkte stedet. Navnet er direkte knyttet til turisttrafikken og det man i dag kaller merkevarebygging, og badegjestens aspekt er innbakt i navnet. Gamle tjømlinger hadde et helt annet perspektiv på verden. De var sjøfolk og hvalfangere, og var, på 1800- og 1900-tallet, kjent med farvann og havnebyer over hele kloden. Det var på ingen måte her på svabergene hjemme verden sluttet; det var heller her den begynte. Det visste alle smågutter på Tjøme for så seint som 50 år siden.

Brev og kort postlagt på Verdens ende fikk tidligere et eget stempel.

Det karakteristiske vippefyret med kurv til et kullbål ble bygd sammen med en restaurant som turistattraksjoner på stedet i 1934, få år etter at Vrengen bru åpnet for trafikk i 1932. Det fantes også et saltvannsakvarium med fisker og sel. Det ble drevet fra 1935 til 1974. Grunnmuren er nå grillplass.

Like øst for Verdens ende ligger det tidigere Grepan kystpensjonat som åpnet i 1919. Moloanlegget i Grepanbukta på Verdens ende ble påbegynt i 1950.

Friområde og attraksjoner

Verdens ende er et vernet friområde på cirka 250 dekar. Stedet er et populært utfartssted med vakker natur, svaberg og småholmer, fiskeplasser, gode bademuligheter og flott utsikt utover havet. Den lange steinmoloen danner vern mot vær og vind for en av Tjømes største småbåthavner. Her ligger også flere fiskebåter.

Tidligere Tjøme kommunes tusenårssted ligger også på Verdens ende. Det er en sirkelformet plass, hellebelagt i stein med bjelker i heltre som er forankret i steinblokker og fungerer som benker. Plassen har tilgang fra parkeringsplassen med en sti. Tusenårsstedet er utformet av landskapsarkitekt Marianne Leisner.

Skulpturen «Sjømannshustruen» av billedhoggeren Nina Nesje ble reist i 2004.

Grensa for Færder nasjonalpark, et område på 340 km² som ble opprettet i 2013, går gjennom Verdens ende rett sør for bebyggelsen og havna. Færder nasjonalparksenter ble bygd der den gamle restauranten lå, og ble åpnet av dronning Sonja i juni 2015. Friluftsområdet Moutmarka like nordvest for Verdens ende inngår også i nasjonalparken.

Bilder

Referanser

Eksterne lenker
 
 Søkeresultater  på stikkordet «Verdens ende» i databasen for Digital bygdebok for Tjøme
 Web-kamera fra Verdens ende
 Galleri Nors fotografier fra Verdens Ende 1911-1937

Tjømes geografi
Tusenårssteder
Assyriska FF

Assyriska Föreningen er en svensk-assyrsk fotballklubb som holder til i Södertälje. Klubben ble stiftet i 1974, og spiller i 2005 sin første sesong i Allsvenskan. De kom på tredjeplass i Superettan, og måtte spille kvalifisering mot Örgryte IS. De tapte, men Örebro SK måtte ned på grunn av dårlig økonomi.

Assyriska blir ofte sett på som et alternativt landslag for den 1-2 millioner store assyriske befolkningen, som opprinnelig kommer fra Tyrkia, Syria og Irak, men som nå er spredd over mange land. Klubben har supportere overalt, og kampene deres i Allsvenskan blir vist i over 80 land.

I 2003 spilte klubben cupfinale mot IF Elfsborg, men tapte.

Eksterne lenker 
 

Fotballag i Sverige
Fotballag etablert i 1974
1874 i Sverige
Sport i Europa i 1874
Lastelinjemerke

Et lastelinjemerke, fribordsmerke eller  uformelt et Plimsoll-merke, er en oppmerkning midtskips  på et skips skrogside som viser hvor dypt det er tillatt å laste skipet. Tilsvarende merker kan være påført nær begge ender.

Bakgrunn 
Det uformelle navnet stammer fra briten Samuel Plimsoll som kjempet en utrettelig kamp for å forbedre sikkerheten til britiske sjøfolk. Denne kampen ble kronet med hell da parlamentet vedtok the Merchant Shipping Act i 1875. Loven påbød innføring av lastelinjer på alle handelsskip. Dette forhindret «flytende likkister» (engelsk coffin ship).

En plimsoller er et folkelig uttrykk om et fartøy som er dårlig vedlikeholdt og ikke sjødyktig, gjerne overlastet. Ordet plimsoller brukes ikke i England.

Utforming
Merkene er plassert midtskips under dekkslinjen som vanligvis går gjennom det punktet forlengelsen av friborddekkets overflate skjærer skipssidenes ytterflater. Merket består av en ring med 300 mm ytre diameter som er gjennomskåret av en horisontal linje på 450 mm. Linjens øvre kant går gjennom ringens sentrum. På denne linjen plasseres initialene til klassifikasjonsselskapet/lastelinjemyndigheten som har ansvar for å utstede lastelinjesertifikat. Initialene LR står f.eks. for Lloyd's Register og NV for Det Norske Veritas.

De horistontale linjene angir høyeste tillatte vannivå på skipets skrogside for forskjellig tetthet av sjøvannet. Tettheten varierer primært med salthet (salinitet) og temperatur og det er derfor egne linjer for fersk- og saltvann samt for sommer- og vinterforhold.

Plasseringen av lastelinjemerket på skipet er fastsatt av Den internasjonale konvensjonen om lastelinjer, 1966.

Fribord er brukt i maritim sammenheng om avstanden mellom dekket og lastelinjemerket på skroget, men i vanlig tale blir det ofte brukt om høyden fra havflaten og opp til fribordsdekket. På skip over en viss størrelse reguleres fribordet av et lastelinjemerke.

Bokstavene i lastelinjemerket har følgende betydning:
TF – Ferskvann, Tropene
F – Ferskvann
T – Saltvann, Tropene
S – Saltvann, sommer
W – Saltvann, vinter
WNA – Vinter Nord-Atlanteren

Se også 
Konvensjonen om lastelinjer
 Samuel Plimsoll

Kilder 

 «Den internasjonale konvensjon om lastelinjer, 1966», fra Lovdata

Eksterne lenker 
 
 The Plimsoll Mark på The Plimsoll Club

Sjøfart
Skipsterminologi
Artikler i sjøfart-prosjektet

en:Waterline#Load line
ru:Ватерлиния
Naturlig type

En naturlig type er i ontologien betegnelsen for et universale hvis egenskaper er bestemt av naturlover.

Et eksempel fra kjemien er grunnstoffene: Gull er en naturlig type, og alle gullforekomsters og gullgjenstanders egenskaper (densitet, oksidasjonstall osv.) er de samme, selv om gull har blitt dannet mange ganger uavhengig på helt forskjellige tidspunkter og steder i universet.

Et eksempel fra astrofysikken er stjerner: Det fins en klar sammenheng mellom stjerners luminositet (størrelsesklasse) og deres spektralklasse.
I et såkalt Hertzsprung-Russel-diagram utgjør derfor de fleste stjerner én serie.
Ut ifra plasseringen i denne serien kan man avlede mange egenskaper for stjernene.
Selv avvikene fra hovedserien, f.eks. hvite dverger, superkjemper, brune dverger eller nøytronstjerner, kan forklares som ulike stadier i en stjernes «levetid».
De ulike stjernetypene «oppfører» seg likedan på helt forskjellige tidspunkter og steder i universet.

Naturlige typer studeres av nomotetiske vitenskaper.
Disse prøver å avdekke fellestrekkene for naturlige typers representanter, dvs. naturlovene som bestemmer deres egenskaper.

Metafysikk
Vitenskapsteori
Universaliestrid

Universaliestriden (også universalieproblemet, nominalismestriden) angår spørsmålet om det finnes en allmenn virkelighet, eller om allmenne begreper bare er menneskelige konstruksjoner. Dette er et av filosofiens sentrale temaer.

De ulike posisjonene i denne debatten skiller seg i spørsmålet om universaliene (allmennbegrepene), partikulariene (enkelttingene) eller begge deler er reelle.

I skolastikkens universaliestrid fantes tilsvarende tre ulike posisjoner:
 «Allmennbegrepene eksisterer forut for tingene» (latin [Universalia sunt realia] ante res): Det er universaliene som har primær ontologisk realitet, mens partikulariene bare fins som tingliggjøringer av disse. Dette synet kalles begrepsrealisme eller platonisme fordi posisjonen er en videreføring av Platons essensialisme. Hovedrepresentanten var Augustin av Hippo.
 «Allmennbegrepene eksisterer i tingene» (in rebus): Det allmenne fins ikke uten partikulariene, men i og med tingenes fellestrekk er objektivt til stede, er universaliene også reelle. Dette synet kalles moderat realisme og bygger på Aristoteles’ filosofi. Hovedrepresentantene var Thomas Aquinas, Albertus Magnus og Pierre Abélard.
 «Allmennbegrepene eksisterer etter tingene» (post res): Det er kun partikulariene som virkelig eksisterer – universaliene forekommer bare i tenkningen, de er tankekonstrukter eller -konsepter og dermed vilkårlige og subjektive, ikke reelle og objektive. Dette synet (nominalisme og konseptualisme) ble forsvart av William av Ockham og Roscelin fra Compiègne.

I den moderne universaliestriden finner man lignende posisjoner – om enn med modifiserte argumenter.

Litteratur 
 
 «Nominalism», Daniel Coit Gilman, Harry Thurston Peck, Frank Moore Colby (red): The New International Encyclopædia

Metafysikk
Skolastikk
Permittering

Permittering er en ordning der en arbeidstaker pålegges et midlertidig fritak fra sin arbeidsplikt mens arbeidsgiver fritas fra lønnsplikten. Det at tiltaket er midlertidig skiller permittering fra oppsigelse.

Norge
Ordningen er i svært liten grad basert på lovbestemte regler, med unntak av lov om lønnsplikt under permittering. De ulovfestede reglene baserer seg derfor på en rekke tariffavtaler. Mest kjent er Hovedavtalen mellom LO og NHO.

Arbeidsgiver må ha en saklig grunn til å iverksette permittering. Forholdene som ligger til grunn må kunne knyttes til bedriften, ikke arbeidstakeren. Nødvendige kostnadsreduksjoner, også lønnskostnader, kan være grunnlag for permittering. Forutsetningen ligger i at behovet vil være av midlertidig art. Eksempel på saklig grunn kan være: ordremangel, fulle lager, praktiske arbeidshindringer, ulykker, med videre.
Ansiennitetsprinsippet skal etter Hovedavtalen (LO og NHO) i utgangspunktet legges til grunn. Det er imidlertid slått fast at fravik kan skje på bakgrunn av bedriftens saklige behov. En bedrift som vurderer å gå til permittering har plikt til å drøfte dette med de tillitsvalgte i bedriften. Det skal føres protokoll fra dette møtet.

Bedrifter som ikke er bundet av Hovedavtalen er ikke bundet av ansiennitetsprinsippet, men må likevel gjøre utvelgelse ut ifra saklig grunn.
Før permittering kan iverksettes må arbeidstaker varsles skriftlig om dette. Varslingsfristen er normalt 14 dager.

Ved permittering skal arbeidsgiver betale lønn i en arbeidsgiverperiode på 20 dager. I denne perioden løper arbeidsgivers lønnsplikt, samtidig som arbeidstaker ikke har arbeidsplikt. Arbeidsgiverperiodens lengde er uavhengig av permitteringsgraden. Betalingsplikten stanser i perioder hvor arbeidstakeren likevel ville hatt tjenestefri eller fravær, og løper videre fra den dagen arbeidet skulle vært gjenopptatt om permitteringen ikke hadde funnet sted.
Permitterte arbeidstakere kan søke om dagpenger. Retten til dagpenger er imidlertid betinget av at vilkårene for dette er oppfylt. 

En arbeidstaker som er permittert, kan si opp stillingen sin med 14 dagers frist.

Sverige
I Sverige er permittering den periode da arbeidsgiveren, uten at ansettelsen opphører, ikke gir arbeidstakeren noe arbeid, men oftest likevel full lønn. Under permittering er arbeidstakeren pliktig å innfinne seg på arbeidsplassen når arbeidsgiveren beordrer dette. I Sverige finnes denne bestemmelsen i lagen om anställningsskydd § 21. Loven er semi-deklaratorisk til arbeidstakerens fordel ifølge lovens § 2.

Finland
I Finland betales ikke lønn under permitteringen, men arbeidstakeren har rett til å søke om arbeidsløshetstrygd.

Referanser

Eksterne lenker
 Temaartikkel om Permittering i Altinn
 Permitteringsguiden i Altinn

Arbeidsrett

de:Entlassung
nl:Ontslag (arbeid)
HBO

Home Box Office (HBO) er et amerikansk mediehus etablert i 1965 som tilbyder av lineær-TV. I starten het selskapet og kanalen The Green Channel, men endret navn i 1972. Etter hvert har mediehuset også etablert seg som en av verdens største tilbydere av digitalt-TV. I Norden var HBO Nordic plattformen som var tilgjengelig for strømmeinnhold. I 2020 lanserte HBO strømmeplattformen HBO Max, som per november 2021 ble tilgjengelig i Norge og erstatter HBO Nordic.

Lineær-TV 
Home Box Office startet opp som en lineær betal-TV-kanal som hadde sine første sendinger i 1972. Formålet var å sende kinofilmer og egenproduserte fjernsynsserier, det vil si TV-produksjoner som HBO selv produserte. 

Noen av seriene som har blitt produsert av HBO er Oz, Sex og Singelliv, Sopranos, Ingen grunn til begeistring, Seks fot under, Krigens brorskap, Entourage, Rome, The Wire, Generation Kill, True Blood og Game of Thrones. Bill Maher er en populær programleder på kanalens lineære TV-sendinger. 

HBO ble grunnlagt i 1965 av kabel-TV-gründeren Charles Dolan. I begynnelsen het den «The Green Channel», men navnet ble endret til HBO i 1972. 

HBO har 29 million abonnenter i USA (per januar 2012). I tillegg til abonnentene i USA så blir HBO programmer sendt i 150 land over hele verden.

Strømmetjenester 
Etter hvert utvidet HBO virksomheten til også å tilby egne videostrømmetjenester. Blant egenprodusert innhold for medieselskapets digitale plattformer på slutten av 2010-tallet var Westworld og Watchmen. 

I Norden lanserte selskapet HBO Nordic høsten 2012. Den første norske egenproduksjon var dramaserien Beforeigners, eller Fremvandrerne på norsk. I 2021 blir HBO Nordic lagt ned og erstattet av HBOs nye strømmetjeneste HBO Max.

Referanser

Eksterne lenker
 
 Det nye Hollywood? (Dagbladet, 2005)
 HBO Nordic press release 08-15-2012

 
TV-kanaler fra USA
TV-kanaler etablert i 1972
1972 i USA
Medieselskaper fra USA
Strømmetjenester
Yeah yeah yeahs

Yeah Yeah Yeahs er et New York-basert indieband med tre medlemmer, med Karen O i fronten som vokalist, Brian Chase på trommer og Nick Zinner som gitarist. Bandet har gitt ut to studioalbum, med et tredje ventende i 2009. Andrealbumet Show Your Bones som ble sluppet i 2006 ble av NME kåret til årets nest beste album.

Diskografi

Album 
 Fever to tell (2003)
 Show Your Bones (2006)
 It's Blitz (2009)

Eksterne lenker 
 

Rockegrupper fra USA
Stortingets valgkomité

Stortingets valgkomité er en fast komité på Stortinget. Komiteens hovedoppgave er å fordele Stortingets representanter på de faste komiteene, og foreta forhandlinger mellom partigruppene om disse. Valgkomiteen trer også i funksjon ved fordelingen av vervene i Stortingets presidentskap. Valgkomiteen brukes også ellers i forbindelse med valg Stortinget skal foreta.

Valgkomiteen består av 37 stortingsrepresentanter. Ved sammensettingen tas hensyn til partigruppenes størrelse, samt geografi. Det er også vararepresentanter som innkalles etter behov.

Eksterne lenker 
  Valgkomiteen på stortinget.no

Valgkomiteen
Stortingets utvidede utenriks- og forsvarskomité

Stortingets utvidede utenriks- og forsvarskomité er en fast komité på Stortinget som består av medlemmene av Utenriks- og forsvarskomiteen samt Stortingets president og lederne i partigruppene.

Den utvidede utenriks- og forsvarskomité har til oppgave å drøfte med regjeringen viktige utenrikspolitiske, handelspolitiske og sikkerhetspolitiske spørsmål før beslutninger fattes. Komiteen fungerer altså ikke primært som saksforberedende organ for Stortinget, men som rådgivende organ overfor regjeringen. Forhandlingene holdes normalt hemmelige og det er referatforbud fra møtene. Andre utenrikspolitiske saker hører inn under den alminnelige Utenriks- og forsvarskomiteen.

Eksterne lenker 
 Stortinget.no om den utvidede utenriks- og forsvarskomité 

Utvidede utenriks- og forsvarskomiteen
Norsk utenrikspolitikk
Norsk forsvarspolitikk
Stortingets arbeids- og sosialkomité

Stortingets arbeids- og sosialkomité er en fagkomité på Stortinget. Den behandler saker om arbeidsmarked og arbeidsmiljø, arbeidsrettede ytelser, pensjoner, sosiale stønader og politikk overfor personer med nedsatt funksjonsevne.

Komiteen ble opprettet i 2005 ved at den tidligere sosialkomiteen fikk tilført arbeidslivssaker fra den tidligere kommunalkomiteen. Sosialkomiteen ble etablert i 1894.

Medlemmer
Arbeids- og sosialkomiteen har 13 medlemmer i perioden 2021–2025:

Kirsti Bergstø (Akershus SV), leder
Per Olaf Lundteigen (Buskerud Sp), første nestleder
Tuva Moflag (Akershus Ap), andre nestleder
Anja Ninasdotter Abusland (Vest-Agder Sp)
Henrik Asheim (Akershus H)
Mímir Kristjánsson (Rogaland R)
Anna Molberg (Hedmark H)
Dagfinn Olsen (Nordland FrP)
Gisle Meininger Saudland (Vest-Agder FrP)
Runar Sjåstad (Finnmark Ap)
Aleksander Stokkebø (Rogaland H)
Trine Lise Sundnes (Oslo Ap)
Torbjørn Vereide (Sogn og Fjordane Ap)

Historikk 
Før 2005 var inndelingen mellom helse-, sosial- og arbeids-politikk noe annerledes. Forberedelse av saker til Arbeids- og administrasjonsdepartementet ble hovedsakelig gjort i Sosialkomiteen og Kommunalkomiteen, mens til saker til Helse- og omsorgsdepartementet ble gjort av Sosialkomiteen.

Tidligere ledere 
Tidligere ledere av Sosialkomiteen (1945–2005) står oppført under Helse- og omsorgskomiteen.

Referanser

Eksterne lenker
 Komiteens nettside

Arbeids- og sosialkomiteen
Arbeidsliv i Norge
Sosialpolitikk
Stortingets transport- og kommunikasjonskomité

Stortingets transport- og kommunikasjonskomité er en fagkomité på Stortinget. Den behandler saker om innenlands transport, post, telekommunikasjon, elektronisk kommunikasjon og oppgaver under Kystverket. Transport- og kommunikasjonskomiteen var tidligere kjent som samferdselskomitéen.

Nåværende medlemmer 

Transport- og kommunikasjonskomitéen har 12 medlemmer i perioden 2021-2025: 

 Erling Sande (Sogn og Fjordane Sp), leder
 Terje Halleland (Rogaland FrP, første nestleder
 Trond Helleland (Buskerud H), andre nestleder
 Liv Kari Eskeland (Hordaland H)
 Mona Fagerås (Nordland SV)
 Geir Adelsten Iversen (Finnmark Sp)
 Tom Kalsås (Rogaland Ap)
 Erlend Larsen (Vestfold H)
 Kirsti Leirtrø (Sør-Trøndelag Ap)
 Geir Inge Lien (Møre og Romsdal Sp)
 Nils Kristen Sandtrøen (Hedmark Ap)
 Morten Stordalen (Vestfold FrP)

Historie 
I 2005 ble komiteen opprettet, der man tok over porteføljen til Samferdselskomiteen, samt kystforvaltning som lå i Fiskeri- og kystdepartementet og elektronisk kommunikasjon. Utbygging av elektronisk kommunikasjon ble behandlet av både næringskomiteen, justiskomiteen og familie-, kultur- og administrasjonskomiteen frem til 2005.

Ledere av transport- og kommunikasjonskomiteen (2005–)

Ledere av samferdselskomiteen (1950–2005)

Tidligere medlemmer av Transport- og kommunikasjonskomiteen (2005–2021)

2017–2021

2013–2017 

Transport- og kommunikasjonskomiteen hadde 15 medlemmer i perioden 2013–2017.

 Nikolai Astrup (H), fra desember 2015, leder
 Eirik Sivertsen (Ap), fra 17. juni 2015, 1. nestleder
 Abid Raja (V), 2. nestleder
 Torill Eidsheim (H)
 Ingebjørg Godskesen (Frp)
 Hans Fredrik Grøvan (KrF)
 Nils Aage Jegstad (H)
 Kjell-Idar Juvik (Ap)
 Ingvild Kjerkol (Ap)
 Åse Michaelsen (Frp)
 Sverre Myrli (Ap)
 Janne Sjelmo Nordås (Sp)
 Helge Orten (H)
 Magne Rommetveit (Ap)
 Roy Steffensen (Frp)
 Karianne O. Tung (Ap), fra 17. juni 2015

Eirin Sund og Ingvild Kjerkol (begge Ap) var medlem av komitéen til 17. juni 2015. Sund var også 1. nestleder.

2009–2013 

Transport- og kommunikasjonskomiteen hadde 15 medlemmer i perioden 2009–2013:

Knut Arild Hareide (KrF), leder
Anne Marit Bjørnflaten (Ap), 1. nestleder
Bård Hoksrud (FrP), 2. nestleder
Susanne Bratli (Ap)
Freddy de Ruiter (Ap)
Jan-Henrik Fredriksen (FrP)
Ingebjørg Amanda Godskesen (FrP)
Øyvind Halleraker (H)
Gorm Kjernli (Ap)
Hallgeir Langeland (SV)
Lars Myraune (H)
Janne Sjelmo Nordås (Sp)
Magne Rommetveit (Ap)
Ingjerd Schou (H)
Arne Sortevik (FrP)
Tone Merete Sønsterud (Ap)

2005–2009 

 Per Sandberg (FrP), leder
 Borghild Tenden (V), første nestleder
 Torstein Rudihagen (Ap), andre nestleder 
 Karita Bekkemellem (Ap)
 Eirin Faldet (Ap)
 Svein Gjelseth (Ap)
 Øyvind Halleraker (H)
 Trond Helleland (H)
 Bård Hoksrud (FrP)

Referanser

Eksterne lenker 
 Komitéens nettside

Transport- og kommunikasjonskomiteen
Transport i Norge
Transportpolitikk
Stortingets energi- og miljøkomité

Stortingets energi- og miljøkomité er den stortingskomiteen som behandler saker om miljøvern, forurensning, vassdrag, olje og gass, klimaspørsmål og regional planlegging.

Energi- og miljøkomiteen ble opprettet i 1993, og avløste Energi- og industrikomiteen og Kommunal- og miljøvernkomiteen.

Medlemmer
Energi- og miljøkomiteen har 20 medlemmer i perioden 2021–2025:

 Marianne Sivertsen Næss (Finnmark Ap), leder
 Lan Marie Berg (Oslo MDG), første nestleder
 Sofie Marhaug (Hordaland R), andre nestleder
 Nikolai Astrup (Oslo H)
 Ola Elvestuen (Oslo V)
 Terje Halleland (Rogaland FrP)
 Lars Haltbrekken (Sør-Trøndelag SV)
 Mani Hussaini (Akershus Ap)
 Birgit Oline Kjerstad (Møre og Romsdal SV)
 Stein Erik Lauvås (Østfold Ap)
 Linda Monsen Merkesdal (Hordaland Ap)
 Siv Mossleth (Nordland Sp)
 Ole André Myhrvold (Østfold Sp)
 Gro-Anita Mykjåland (Aust-Agder Sp)
 Marius Arion Nilsen (Aust-Agder FrP)
 Kjell Ingolf Ropstad (Vest-Agder KrF)
 Hadia Tajik (Rogaland Ap)
 Bård Ludvig Thorheim (Nordland H)
 Ove Trellevik (Hordaland H)
 Mathilde Tybring-Gjedde (Oslo H)

Tidligere ledere 
Tabellen under viser komiteens ledere siden opprettelsen i 1993.

Referanser

Eksterne lenker
 Komiteens nettside

Energi- og miljøkomitéen
Miljøvern
Petroleumsvirksomhet i Norge
Protoktister

Alveolata
 Amoebozoa
 Cercozoa
 foraminiferer
 gulbrune alger
 krageflagellater
 kransalger
 mikrosporidier
 radiolarier
 øyeflagellater
 og mange flere grupper
|-
| colspan=2| Sammen med flercellede dyr, flercellede sopper og landplanter utgjør de eukaryoter.
|}

Protoktister eller protister brukes som samlebetegnelse for de eukaryote organismene som verken er flercellede dyr, flercellede sopper eller planter. De aller fleste protister er encellede (unntak er flere algetyper). 

Betegnelsen protist ble første gang bruk av Ernst Haeckel i 1866 som en betegnelse på encella organismer. Etter Whittakers introduksjon av femrikesystemet i 1969 ble protistene etablert som et eget rike innen biologisk systematikk. Gruppen er svært uensformet både morfologisk (fra encellede organismer til meterstore koloniorganismer), systematisk (i og med at gruppen er parafyletisk) og økologisk (dvs. i levevis).

Protistenes plassering 
Protister regnes innenfor tradisjonell systematikk som et av rikene av liv innenfor biologien. Ofte opererer man med følgende evolusjonære hovedgrupper eller riker i den taksonomiske systematikken:

Prokaryoter:
 Bakterier (Bacteria, Eubacteria)
 Arkebakterier (Archaea)
Eukaryoter:
 Protoktister (Protista)
 Planter (Plantae)
 Sopp (Fungi)
 Flercellede dyr (Animalia)

Dette systemet med «riker» er fortsatt omstridt. Den svenske Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna opererer med 5 riker, mens en gruppe europeiske biologer observerer 3 basale grupper hvor bakterier og arkebakterier utgjør to, og den siste gruppen av eukaryoter siden gir opphav til protister, planter, sopp og dyr. Systematikkens «riker» representerer et forsøk på å forene behovet for oversikt med behovet for å dele livsformene opp i mest mulig naturlige grupper.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha