alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Holbækmotorvejen

Holbækmotorvejen (M11) er en motorvei som går mellom Vigerslev – Holbæk, den er 62 kilometer lang og ble bygget i årene 1968-1976. Motorveien er en del av primærrute 21 på Sjælland som går fra Vigerslevvej i Valby ved København, videre syd om Holbæk og opp til Sjællands Odde.

Fra Tuse Nord er det påbegynt bygning av en ny motorvei til Vig, hvor den kobles sammen med resten av motorveien nord for Vig. Denne strekningen forventes ferdigbygget i 2013.

Motorveien er på strekningen fra Vigerslevvej – Fløng med seks filer, mens strekningen mellom Fløng – Tuse Nord er med fire filer. Overgangen mellom de to partiene av motorveien, samt innflettinger fra hovedveier – blant annet Rute 14, Ringstedvej – skaper hver morgen og ettermiddag i myldretiden lange køer på mellom 5 og 10 kilometer.

Eksterne lenker 

 Vejdirektoratet om Holbækmotorvejen (dansk)

Veier i Danmark
Frederikssundmotorvejen

Frederikssundmotorvejen er en motorvei på Sjælland i Danmark. Veien går fra Motorring 4 i retning mot Motorring 3, den er 3 kilometer lang og ble bygget i årene 1967–1968. Denne korte motorveien skulle være første etappe av en lengre motorvei, slik det fremgikk av en rapport fra 1963 om en motorvei fra København til Frederikssund. 

På bakgrunn av rapporten vedtok Folketinget i 1967 og 1968 å bygge strekningen mellom Motorring 3 og Motorring 4, men på grunn av et statlig byggestopp ble strekningen mellom Ring 3 og Motorring 3 ikke bygget.

Eksterne lenker 

 Vejdirektoratet om Frederikssundmotorvejen (dansk)

Veier i Danmark
Hillerødmotorvejen

Hillerødmotorvejen er en motorvei på Sjælland som går fra Utterslev Mose til Tjæreby og er en del av primærrute 16, den er 19 kilometer lang og ble bygget i årene 1975–1978. Likevel er veien mellom Allerød og Tjæreby en motortrafikkvei. Ruten er en av de store innfartsveiene til København. Langs motorveien går det en sykkelsti i begge retninger mellom København og Skovbrynet.

Eksterne lenker 
 Vejdirektoratet om Hillerødmotorvejen (dansk)

Veier i Danmark
Allerød kommune
Furesø kommune
Gladsaxe kommune
Herlev kommune
Hillerød kommune
Transport i København
Lyngbymotorvejen

Lyngbymotorvejen, offisielt navn Helsingørmotorvejen (også kalt Lyngby Omfartsvej) er en motorvei som forbinder Kongevejen i Virum med Motorring 3, den er 6 kilometer lang og ble bygget i årene 1960 – 1974. Det er samtidig den sydligste delen av Sekundærrute 201 mellom Kongens Lyngby og Hillerød. Lyngbymotorvejen er sammen med Ådalsmotorvejen de eneste motorveisstrekninger i Danmark som har sine respektive kommuner som veibestyrelse.

Eksterne lenker 
 Vejdirektoratet om Helsingørmotorvejen (Lyngbymotorvejen) (dansk)

Veier i Danmark
Motorring 4

Motorring 4 (O4) er en ringvei av motorveistandard som går fra Ishøj til Ballerup i Danmark, den følger Ringvej 4 som går videre til Kongens Lyngby. Motorring 4 er 15 kilometer lang og ble bygget i årene 1974 – 1977.

Motorring 4 binder sammen Køge Bugt Motorvejen, Holbækmotorvejen og Frederikssundmotorvejen.
I november 2003 ble et flertall i Folketinget enige om en trafikkpakke som innebar at det skulle iverksettes utarbeidelse av beslutningsgrunnlag for utbygging av motorveien fra 4 til 6 filer. I juli 2009 lå en vesentlig del av beslutningsgrunnlaget for en anleggslov klar for en om lag 4 km lang strekning mellom Motorvejskryds Taastrup og forbindelsesanlegget mellom Motorring 4 og Frederikssundmotorvejen.

Utvidelsen forventes å kunne gjennomføres på omkring 5 år, hvorav de siste 3 er anleggsarbeide. Motorveien ble anlagt med en ekstra bred midtrabatt med trær, som skulle binde skoglandskapet sammen på tvers av motorveien. Derfor kan utvidelsen foretas ved utbygning med filer i den eksisterende midtrabatten. Man har planer om, at 2. etappe av Frederikssundmotorvejen skulle inngå i sammenflettningen med motorring O4 og bygge ut Frederikssundsvej gjennom Ballerup by til 4 filer i stedet for å bygge ut Frederikssundmotorvejen syd for Ballerup.

Eksterne lenker 
 Vejdirektoratet om Motorring 4 (dansk)

Veier i Danmark
Motorring 3

Motorring 3 er en 21 km lang motorvei vest for København. Den ble bygget i årene 1966-1980.
Motorring 3 forbinder Helsingørmotorvejen med Køge Bugt Motorvejen og er en del av europaveiene E47 og E55. Motorring 3 har motorveikryss med Hillerødmotorvejen, Holbækmotorvejen og fra 2012 også med Frederikssundmotorvejen.

I gjennomsnitt passerer om lag 75 000 biler hvert døgn Vejdirektoratets tellestasjon ved Husum, og Motorring 3 er dermed en av de viktigste og mest trafikkerte motorveier i Danmark.

Eksterne lenker 
 Vejdirektoratet om Motorring 3 (dansk)

Veier i Danmark
Czarna Hańcza

Czarna Hańcza (hviterussisk: Чорная Ганча – Tsjornaja Hantsja, litauisk: Juodoji Ančia) er ei elv i Podlasie voivodskap i Polen og Hrodna voblast i Hviterussland. Den er 142 km lang og har et nedbørfelt på 1916 km².

Elva er kjent for store rullesteiner fra istiden i og langs elveleiet. Elva har utspring ved innsjøen Hańcza og munner ut i elva Nemunas ved grensa mellom Hviterussland og Litauen.

Eksterne lenker 
  

Elver i Polen
Elver i Belarus
Nemunas' vassdragsområde
Frederik Nicolai Jensen

Frederik Nicolai (Fritz) Jensen (født 21. juni 1818 i Bergen, død 28. november 1870 i Steigen) var norsk prest, kunstner og stortingsmann.

Han tok studenteksamen fra Bergen katedralskole i 1837, og ble cand.theol. i 1840. Etter sin teologiske utdannelser i 1841 dro til Kunstakademie Düsseldorf for å utdanne seg som maler. Han studerte der til 1845, tildels med offentlig stipend. Han var også på reise til München og Italia. Hans maleri Ingeborg ved havet (1845) finnes i Bergen Kunstmuseum.

Siden malte han flere store historiemalerier, ofte med norrøne motiver.

Da han kom hjem fra Düsseldorf, prøvde han å leve som kunstner i Bergen. Han stod bak etableringen av Det norske Theater i Bergen sammen med Ole Bull, og var teatrets første instruktør. Kari Gaarder Losnedahl har karakterisert ham som «den første moderne norske instruktør». Han var også aktiv i Bergens Haandværkerforening en periode.

Men i 1854 tok han i mot sokneprestembedet i Bø i Vesterålen. Fra 1863 var han sokneprest i Steigen. Han var stortingsrepresentant for Nordland fra 1862 til 1864, og satt i kriekkomiteen på stortinget. Statsråd Christian Jensen var hans bror.

Fritz Jensen fortsatte siden å male,  men uten å stille ut.  Blant annet malte han altertavla i Vågan kirke i 1869-1870. Den ble tatt vekk da gammelkirken ble erstattet av Lofotkatedralen i 1900, men satt opp igjen etter menighetens ønske i 1948. Altertavla er utgangspunkt for Herbjørg Wassmos roman Hundre år.

Bibliografi 
 Treenighed paavist som livets lov ble utgitt av professor M. J. Monrad 1874.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Fredrik Nikolai Jensen i Store norske leksikon

Stortingsrepresentanter 1862–1864
Stortingsrepresentanter for Nordland
Norske lutherske prester
Norske malere
Personer fra Bergen kommune
Splendeuptychia

Splendeuptychia er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).

Utseende 
Medlemmene i Euptychiina er små til middelsstore, brune sommerfugler med avrundede vinger. Oversiden av vanligvis mørk brunlig med få eller ingen tegninger. En del arter er blåskimrende. Undersiden er lysbrun, gjerne med en eller flere tynne, mørkere tverrstreker og øyeflekker langs ytterkantene.

Levevis 
Disse sommerfuglene lever i skog.

Systematisk inndeling 
Artene blir ofte ført til en meget omfattende slekt Euptychia.

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Gruppen Apoditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
 Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien flikvinger, Nymphalidae
 Underfamilien ringvinger, Satyrinae
 Stammen Satyrini 
 Gruppen Euptychiina
 Slekten Splendeuptychia Forster, 1964 – 46 arter, blant andre:
 Splendeuptychia ackeryi Huertas, 2009 
 Splendeuptychia ambra (Weymer, 1911)
 Splendeuptychia ashna (Hewitson, 1869)
 Splendeuptychia aurigera (Weymer, 1911)
 Splendeuptychia boliviensis Forster, 1964
 Splendeuptychia clementia (Butler, 1877)
 Splendeuptychia clorimena (Stoll, 1790)
 Splendeuptychia cosmophila (Hübner, 1823)
 Splendeuptychia doxes (Godart, 1824)
 Splendeuptychia furina (Hewitson, 1862)
 Splendeuptychia hygina (Butler, 1877)
 Splendeuptychia itonis (Hewitson, 1862)
 Splendeuptychia junonia (Butler, 1867)
 Splendeuptychia kendalli Miller, 1978
 Splendeuptychia latia (Butler, 1867)
 Splendeuptychia mercedes Huertas, 2011
 Splendeuptychia pagyris (Godart, 1824)
 Splendeuptychia purusana (Aurivillius, 1929)
 Splendeuptychia quadrina (Butler, 1869)
 Splendeuptychia salvini (Butler, 1867)
 Splendeuptychia telephora (Butler, 1877)
 Splendeuptychia toynei Willmott & Hall, 1995
 Splendeuptychia triangula (Aurivillius, 1929)
 Splendeuptychia zischkai Forster, 1964
 I tillegg omfatter slekten en del kjente, men foreløpig ikke formelt beskrevne arter

Kilder 
 Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
 Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5

Eksterne lenker 
 
 Huertas, B., Ríos, C. og le Crom, J.F. (2009) A new species of Splendeuptychia from the Magdalena Valley in Colombia (Lepidoptera: Nymphalidae: Satyrinae). Zootaxa 2014: 51-58. 
 Splendeuptychia på Tree of life
 Bilder av Splendeuptychia kendalli
 Bilder av Splendeuptychia ashna
 Bildegalleri over Euptychiina

Ringvinger
Sommerfugler formelt beskrevet i 1964
Dyr formelt beskrevet av Walter Forster
Metroxpress

metroxpress er en dansk gratisavis, den første som ble utgitt daglig i Danmark, med start den 3. september 2001. I begynnelsen ble avisen kun distribuert i København, men kort etter fulgte distribusjon i Århus og senere resten av landet. I 2004 ble distribusjonen av avisen økt så den med egne ord ble landsdekkende. Avisen er også tilgjengelig på mange utdannelsesinstitusjoner.

Avisen utkommer ifølge Dansk Oplagskontrol i 223 757 eksemplarer mandag til fredag (2. halvår 2006), avisen selv oppgir et opplag på 450 000 i 2011. Lesertallet utgjorde i første halvår 2007 rundt 574 000, hvilket gjør metroXpress til Danmarks mest leste morgenavis.

Avisen var en del av det svenske mediekonsern Metro International. Avisen utgis primært under navnet Metro, hvilket dog fravikes i visse land grunnet varemerkeproblemer. I Danmark skyldtes navnet metroXpress, at Det Berlingske Officin har registrert «Metro» som varemerke i avissammenheng. Det Berlingske Officin utgir forøvrig den konkurrerende gratisavisen Urban.

Fra mars 2007 var metroXpress også tilgjengelig i PDF-versjon på nett.

I mai 2008 fusjonerte metroXpress og 24timer, men de utkom fortsatt som to selvstendige aviser. Ved fusjonen overtok 24timers eiere, JP/Politikens Hus, 24,5 % av aksjene i metroXpress. A-Pressen eier ytterligere 24,5 %, mens de resterende 51 % eies av Metro International.

Eksterne lenker
 Metroxpress' nettsted

Danske aviser
Gratisaviser
Etableringer i 2001

nl:Metro (dagblad)
Harrestrup Å

Harrestrup Å er en dansk å med utspring i Harrestrup (tidligere Harestorp) mose. Bekken løper helt fra Islev gjennom Damhusengen, forbi Damhussøen, og fortsetter derfra sørøstover gjennom Hvidovre og Vigerslev (her kalles den også Damhusåen), ned til Kalveboderne i Kalvebod strand, farvannet mellom Amager og Sjælland. Ved utløpet her tror man at Vindeboder lå.

Det ligger to pumpestasjoner langs Harrestrup-bekken. Nordvest for Husum stasjon pumpes vann opp til Festningskanalen. Dette vannet pumpes enda en gang i Festningskanalen før det når frem til Utterslev Mose. Den andre pumpestasjonen pumper vann fra Harrestrup Å opp til Damhussøen. Området Damhusengen, Damhussøen og Harrestrup Å er fredet.

Bekken er i nord forbundet med Svanesøen ved Ballerup og forsyner flere gadekær (= landsbydammer) med vann, foruten Harrestrup også Ejby og Riskær. Vest for Damhusengen lå fra gammel tid landsbyen Rødovre, Aworthe øffre, dvs. den øvre landsbyen ved åbredden. Øst for Damhusengen som tidligere var bekkens utløp, lå landsbyen Hvidovre, Aworthe ydræ. Ordet aworthe er olddansk for elvebredd.

Navnet 
Bekkens norrøne navn var Hwatn, beslektet med hwata (= skarp) og oldislandsk hvatr (= rask, snar). Et tilsvarende navn ble tidligere brukt om Spang Å i Elbodalen.  For begge bekkene kan navnet tolkes som «den rasktløpende». Harrestrup Å kan dermed være opphavet til stedsnavnet Vanløse med det første leddet, Van-, som en forvanskning af bekkens daværende navn, Hwatn.

Flaskekroen ved Harrestrup Å 
Harrestrup-bekken var Københavns ytterste grense mot Søndre Birk. Her lå Flaskekroen med 5-øres dans hver søndag kveld fra mai til november, der soldater fra Avedøre-leiren og drenger fra gårdene rundt møttes med Valbys bondepiker og «spinetterne» (fabrikkjentene fra Valbys spinnerier). Den gang skulle soldater alltid bære sabelbajonett, også i fritiden og altså på dans i Flaskekroen. Ved en anledning møtte det opp bøller fra Vesterbro til dans, og soldatene engstet seg for hvor mye juling de kunne få på veien tilbake til Avedøre-leiren. De bad de københavnske konstablene om følge et stykke inn i Søndre Birk, men konstabler fra København hadde ingen myndighet der. Derimot foreslo de at korporalen, som også var blitt med på kroen, kunne kommandere sitt følge til å ta oppstilling, trekke våpen og marsjere tilbake til kasernen i formasjon. Soldatene kom seg trygt tilbake, men ettersom de var blitt forsinket, ble de truet med krigsrett. De forklarte at de hadde måttet forsvare seg mot overfall. Dermed ble det klaget til politidirektøren i København, som satte en stopper for 5-øresdansen på Flaskekroen, for øvrig til stor lettelse for konstabelen i landsbyen Vigerslev.

Referanser

Eksterne lenker 
 Bilder av elven
 Forstadsmuseet: Venderne i Hvidovre

Elver i Danmark
Valby
Nedbørfelt til Østersjøen
The Kendalls

The Kendalls var en countrymusikk-duo som besto av Royce Kendall (født 25. september 1927 i St. Louis, Missouri, USA – død 22. mai 1998) og hans datter Jeannie Kendall (født 30. oktober 1954 i St. Louis, Missouri). Duoen ga ut 16 album i tidsrommet fra 1969 til 1998. På Billboard country singles listen fikk de tre hits som gikk helt til topps: "Heaven's Just a Sin Away" (1977), "Sweet Desire" (1978) og "Thank God for the Radio (1984)".

The Kendalls ble dannet i 1969. Duoen turnerte, opptrådte og ga ut flere album fram til 1998 da Royce Kendall døde. Jeannie fortsatte deretter som soloartist.

Referanser 

Musikkgrupper fra USA
For velferdsstaten

For velferdsstaten er en norsk paraplyorganisasjon, opprettet i 1999, som arbeider for å opprettholde og videreutvikle velferdsordninger nasjonalt og en politikk for å utjevne økonomiske og sosiale forskjeller internasjonalt. Organisasjonen ønsker å erstatte markedsliberalistisk politikk med en demokratisk velferdspolitikk som gir de enkelte land handlingsrom til å sikre grunnleggende goder som arbeid, vann, mat, utdanning og helsetjenester til hele befolkningen, og arbeider derfor mot internasjonale avtaler og institusjoner som bidrar til privatisering og markedsorientering av velferdstjenester.

Daglig leder er Linn Herning.

Tilsluttede organisasjoner
Arbeidssøkerforbundet
EL & IT Forbundet
Fagforbundet
Fellesorganisasjonen
FO-studentene
Handel og Kontor i Norge
Industri Energi
LO Kommune
Kvinnefronten
Kvinnegruppa Ottar
Landsutvalget for Udelt og Fådelt Skole
Norsk Bonde- og Småbrukarlag
Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund
Norsk Folkehøgskolelag
Norsk Lokomotivmannsforbund
Norsk Pensjonistforbund
Norsk Tjenestemannslag
Norsk Transportarbeiderforbund
SAFE
Skolenes Landsforbund
Tyrilistiftelsen
Utdanningsforbundet
Velferdsalliansen

Eksterne lenker
 For velferdsstatens hjemmeside

Norske ideelle organisasjoner
Norske politiske organisasjoner
Etableringer i 1999
Franz Wilhelm von Spiegel

Friherre Franz Wilhelm von Spiegel fra Desenberg (født 8. januar 1873 på Schloss Canstein ved Marsberg, død 6. august 1815 samme sted) var en westfalisk adelig, tilhenger av opplysningstiden, embedsmann og minister for de Kurkölniske statene. Von Spiegel var Landdrost i hertugdømmet Westfalen og senere kurfyrstelig minister i Bonn.

Referanser

Personer fra hertugdømmet Westfalen
Tyske frimurere
Medlemmer av Illuminati
Opplysningstiden
Tyske politikere
Liste over statsledere i 1838

Ndzuwani – Salim bin Alawi, sultan av Ndzuwani (ca. 1837–ca. 1852)
 Mwali – Ramanetaka, sultan av Mwali (1830– 1842)

Amerika

Europa

 Montenegro – Petar II Petrović-Njegoš, fyrstebiskop av Montenegro (1830–1851)

Oseania

 Huahine – Teri'itaria II, dronning av Huahine (1815–1852)
 Samveldet Pitcairn – Joshua Hill, president av Pitcairn (1832–1838)
 Rapa Nui – King Nga'ara, konge av Rapa Nui (1835–1869)

Eksterne lenker 
 rulers.org

1838
Vestegnen

Vestegnen (eller Den københavnske vestegn) er en betegnelse for den del av det tidligere Københavns Amt som ligger vest for København i Københavns omegns storkrets i Hovedstadsregionen (Danmark). Vanligvis defineres området som bestående av kommunene Hvidovre, Rødovre, Glostrup, Brøndby, Albertslund, Vallensbæk, Ishøj og Høje-Taastrup,  Ballerup, Gladsaxe, Herlev, Greve, Lyngby-Taarbæk (“Lyngby”), Gentofte, Egedal, Furesø, Avedøre.

Med andre ord dekker området byene omkring de stasjoner på S-banen som ligger på linjene mot Høje Taastrup og Køge, og mot og dekker området omkring en del af de stasjoner på S-banen, der ligger på linjerne mot Høje Taastrup og Køge, og dekker også omkring en del af de stasjoner på  S-banen, der ligger på linjen mot Frederikssund, Ballerup og Klampenborg og dekker også omkring en del af de stasjoner på S-banen mot Farum og Høje Taastrup dekker også omkring en del af de stasjoner på S-banen mot Lyngby og som ligger innenfor det forhenværende Københavns Amt. Det finnes imidlertid ingen offisiell definisjon av dette og hvilke kommuner som omfattes er til tider avhengig av konteksten.

Felles for de nevnte kommuner (bortsett fra Vallensbæk Kommune) er at de i lange perioder har vært ledet av socialdemokratiske borgermestre – i flere tilfelle med absolutt flertall i kommunalbestyrelsen.

I kommunerne omfattet av Vestegnssamarbejdet (Hvidovre, Glostrup, Rødovre, Brøndby, Albertslund, Vallensbæk, Ballerup, Herlev, Gladsaxe, Grave, Lyngby-Taarbæk (“Lyngby”), Gentofte, Egedal, Furesø, Ishøj, Avedøre og (Høje-Taastrup) bor rundt 211 000 mennesker, hvorav om lag 19 % har en annen etnisk bakgrunn enn dansk. Det er over dobbelt så høyt som landsgjennomsnittet på 9 %. Om lag 108 000 av innbyggerne inngår i arbeidsstyrken og i området finnes rundt 136 000 arbeidsplasser.

Vestegnsamarbeidet 

Vestegnsamarbeidet er et frivillig kommunalt samarbeide mellom 16 kommuner i Vestegnen: Albertslund, Brøndby, Glostrup, Hvidovre, Rødovre, Ballerup, Herlev, Gladsaxe, Grave, Lyngby-Taarbæk (“Lyngby”), Gentofte, Høje-Taastrup, Egedal, Furesø, Avedøre, Ishøj og Vallensbæk. Samarbeidet har to hovedformål, å markere kommunenes synspunkter og skape optimale betingelser for innbyggere og virksomheter.

Referanser

Eksterne lenker 

 Visit Vestegnen
 Vestegnssamarbejdet
 Københavns Vestegns Politi
 Vestegnens Brandvæsen

Københavns geografi
Århus amt (før 1970)

Århus amt var et amt før Kommunalreformen i 1970.

Århus amt bestod av seks herreder:
Framlev
Hads
Hasle
Ning
Sabro
Vester Lisbjerg

Etter Kommunalreformen i 1970 ble amtet delt mellom seks kommuner, som alle kom til å ligge i Århus amt.
Galten
Hadsten
Hammel
Hinnerup
Odder
Århus

Danske amt (1793-1970)
Kulturbrauerei

Kulturbrauerei er et stort bygningskompleks på hjørnet Schönhauser Allee og Sredzkistraße i ortsteilen Prenzlauer Berg i Berlins bydel Pankow. 

Bygningene på tilsammen 25.000 m² var opprinnelig produksjonssted for Schultheiss-Brauerei (Schultheissbryggeriet) og har siden 1974 vært fredet. Anlegget ble oppført mellom 1871-1926. Det er et av de få intakte industrianlegg i Berlin med bygninger fra slutten av 1800-tallet.

Kulturbrauerei brukes i dag til kulturformål og har kino, teater, utstillingslokaler og bevertningssteder.

Eksterne lenker 
 
 Kulturbrauereis hjemmeside
 Berlin landesdenkmalliste

Pankow
Magneuptychia

Magneuptychia er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).

Utseende 
Medlemmene i Euptychiina er små til middelsstore, brune sommerfugler med avrundede vinger. Oversiden av vanligvis mørk brunlig med få eller ingen tegninger. En del arter er blåskimrende. Undersiden er gråaktig, med flere tynne, brune tverrstreker og øyeflekker langs ytterkantene.

Levevis 
Disse sommerfuglene lever i regnskog og holder seg mest nede på den skyggefulle skogbunnen.
De besøker ikke blomster (som det er få av i dette miljøet), men suger gjerne saft fra gjærende frukt og gjødsel. Larvene lever på planter i gressfamilien (Poaceae) og Marantaceae.

Systematisk inndeling 
Artene blir ofte ført til en meget omfattende slekt Euptychia.

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Gruppen Apoditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
 Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien flikvinger, Nymphalidae
 Underfamilien ringvinger, Satyrinae
 Stammen Satyrini 
 Gruppen Euptychiina
 Slekten Magneuptychia Forster, 1964 – 40 arter, blant andre:
 Magneuptychia agnata
 Magneuptychia alcinoe
 Magneuptychia analis
 Magneuptychia divergens
 Magneuptychia drymo
 Magneuptychia francisca
 Magneuptychia fugitiva
 Magneuptychia gera
 Magneuptychia gomezi
 Magneuptychia harpyia
 Magneuptychia inani
 Magneuptychia iris
 Magneuptychia lea
 Magneuptychia libye
 Magneuptychia metagera
 Magneuptychia mimas
 Magneuptychia moderata
 Magneuptychia modesta
 Magneuptychia murrayae
 Magneuptychia mycalesis
 Magneuptychia nebulosa
 Magneuptychia newtoni
 Magneuptychia ocnus
 Magneuptychia ocypete
 Magneuptychia opima
 Magneuptychia pallema
 Magneuptychia probata
 Magneuptychia segesta
 Magneuptychia tiessa
 Magneuptychia tricolor
 I tillegg omfatter slekten en del kjente, men foreløpig ikke formelt beskrevne arter

Kilder 
 Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
 Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5

Eksterne lenker 
 
 Magneuptychia på Tree of life
 Butterflies of America – Magneuptychia libye
 Butterflies of Amazonia – Magneuptychia iris
 Butterflies of Amazonia – Magneuptychia ocnus
 Bildegalleri over Euptychiina

Ringvinger
Sommerfugler formelt beskrevet i 1964
Dyr formelt beskrevet av Walter Forster
Assadsjøen

Assadsjøen (arabisk:  Buhayrat al-Assad) er en kunstig innsjø i Ar-Raqqah-guvernementet i nordre Syria. Innsjøen ble dannet i 1974 da Tabaqah-demningen sto ferdig til å demme opp Eufrat. Assadsjøen er Syrias største innsjø, med en makskapasitet på 11,7 km³ og et største overflateareal på 610 km². Vannet brukes både til drikkevann for Aleppo og til irrigasjon for landbruket på begge sider av sjøen. Tabaqah-demningen produserer dessuten elektrisitet.

Innsjøer i Syria
Eufrats vassdragsområde
Guvernementet Ar-Raqqah
Drikkevannsreservoarer
STS-78

STS-78 var en romferd gjennomført med NASAs romferge Columbia, og dette var romfergens 20de tur. Oppskytning skjedde fra John F. Kennedy Space Center den 20. juni 1996. Ferden var en del av Spacelab-programmet, og det ble utført 41 eksperimenter med fokus på biovitenskap, medisin, biologi og mikrogravitasjon.

Mannskap
 Terence Henricks (4. romferd), fartøykommandør
 Kevin Kregel (2. romferd), pilot
 Susan Helms (3. romferd), ferdspesialist
 Richard Linnehan (1. romferd), ferdspesialist
 Charles Brady (1. romferd), ferdspesialist
 Jean-Jacques Favier (1. romferd), nyttelastspesialist (CNES/Frankrike)
 Robert Thirsk (1. romferd), nyttelastspesialist (CSA/Canada)

Erstatningsmannskap

 Pedro Duque (ESA/Spania) for Favier
 Luca Urbani (ASI/Italia) for Thirsk

Eksterne lenker
 NASA mission summary
 STS-78 Video Highlights 

Romfergeoppdrag
Romutforskning i 1996
1996 i USA