Kautokeino

Kautokeino (nordsamisk: Guovdageaidnu, kvensk og finsk: Koutokeino), er en kommune i Finnmark i Nord-Norge. Kommunen ligger på Finnmarksvidda og grenser til Finland (Enontekis i sør og sørvest og Enare i sørøst), og i Norge til Nordreisa i vest, Kvænangen i nordvest, Alta i nord og Karasjok i øst. Kautokeino er landets største kommune i areal, nesten like stor som de to neste til sammen, og omtrent en fjerdedel av Danmarks areal. Administrasjonssenteret i kommunen er tettstedet Kautokeino.

Opprinnelsen til det norske navnet Kautokeino er det finske/kvenske navnet Koutokeino eller det nordsamiske navnet Guovdageaidnu; disse er forskjellige skrivemåter for det samme navnet. Det nordsamiske og norske navnet er likestilt. Kautokeino regnes som det kulturelle hovedsetet for det nordsamiske området, og rundt 90 % av innbyggerne snakker nordsamisk. Kautokeino var den første og lenge den eneste kommunen i Norge som likestilte samisk med norsk i offentlig forvaltning. Kommunevåpenet er en gullavvu med blå bakgrunn.

Kommunen er sete for en rekke samiske kultur- og utdanningsinstitusjoner. Den er Norges største samekommune og største reindriftskommune. Kautokeino har vært senter blant annet for Kautokeino-opprøret i 1852 og Alta–Kautokeino-utbyggingen.

Geografi
Kautokeino grenser i nord mot Kvænangen og Alta, i øst mot Karasjok og i vest mot Nordreisa. Mot sør grenser kommuner mot Enontekis og Enare kommuner i Finland. Tettsteder og bygder i kommunen er Kautokeino (Guovdageaidnu), Masi (Máze), Hemmogieddi/Stornes, Šuoššjávri, Økseidet (Ákšomuotki), Láhpoluoppal, Siebe, Áidejávri, Soahtefielbma og Ávži. Det finnes ca. 10 000 fiskevann innenfor kommunegrensene. Kommunen er Norges største i utstrekning, og er nesten dobbelt så stor som Norges nest største kommune, Karasjok. Med sine nærmere 10 000 kvadratkilometer er Kautokeino større enn to av landets fylker. Det høyeste punktet i kommunen er fjellet Mollejus, med en topp som rager 974 meter over havet, på grensa mot Nordreisa kommune i vest.

Demografi

Innbyggerantallet i Kautokeino kommune var 2877 i 2022. Det bodde  mennesker i Kautokeino tettsted per 1. januar . I Masi, som ligger mellom Kautokeino og Alta. bor det nærmere 400 mennesker. 90 % av kommunens innbyggere er samiskspråklige. 763 av innbyggerne er mellom 0 og 19 år.

Navn
Kommunen hører til forvaltningsområdet for samisk språk, og heter offisielt Kautokeino kommune på norsk og Guovdageainnu suohkan på nordsamisk.  Det samiske navnet Guovdageaidnu kan bety «midt på vegen/midtvegs», og kan komme av at det er like langt fra Kautokeino til Alta (gammel markedsplass), til Karesuando i Sverige, til Nordreisa i Troms og til Karasjok. Det finnes også andre teorier om opprinnelsen til navnet, blant annet at det viser til et sted der det vokser sennegras.

På kvensk er navnet Koutokeino. Betydningen av ordet kouto er noe uklart, men finnes blant annet også brukt i kvenske stedsnavn i Sør-Varanger og Tana, samt i navnet Koutojärvi i Övertorneå kommune i Sverige. Et nærliggende kvensk ord er adjektivet koutu som betyr 'bred'. Andreleddet keino kan bety 'retning, sti, (ferdsels)vei'', og forekommer i mange kvenske stedsnavn i Nord-Norge.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Historie

Istiden 
Området der Kautokeino tettsted ligger ble isfritt for omtrent 10500 år siden. Den nordlige delen av dagens Kautokeino kommune ble isfritt først, omtrent 500-800 år før Kautokeino tettsted. Innlandsiden trakk seg sørover før den forsvant helt fra Nordkallotten for 9600 år siden, sist i Sarek i Sverige

Steinalderen 
I Kautokeino finnes det spor etter menneskelig aktivitet som strekker seg 7000-9000 år tilbake i tid. Ved Kautokeino kirke er det funnet pilspisser hvor dateringen strekker seg over et stort tidsrom. De eldste pilspissene dateres til 5000-7000 år f.kr, mens de yngste dateres til 1000-2000 år f.kr. I 2020 gjorde Universitetet i Tromsø arkeologiske utgravninger ved Gáidnomanjávri I Kautokeino, omtrent 300 meter nordøst av kirken. Der ble det gjort funn av blant annet brente beinrester, hvor de eldste ble datert til 4846-5009 f.kr.

I Juntevađđa, ca 10 kilometer nord for Kautokeino, ble det i 2018 gjort arkeologiske utgravninger. Resulatatene fra prøvene viser at det har vært menneskelig aktivitet i området som er blitt datert tilbake til 5560-5520 år f.kr. Blant annet ble det identifisert beinrester av reinsdyr.

Jernalderen 
Junttevađđa har spor etter menneskelig aktivitet som strekker seg over en lang tidsperiode. Arkeologen Povl Simonsen gjorde i 1967 utgravninger ved Junttevađđa, der han avdekket totalt 10 steinrøyser som lå i rekke med mellom 5 og 13 meters mellomrom. Han fant trekulllag i steinrøysene, og mente dette var branngraver. Disse steinrøysene er datert til omtrent 1050 e.kr. Senere forskning har imidlertid konkludert med at det ikke er branngraver, men solide ildsteder tilknyttet teltboplasser som er blitt benyttet av den samiske befolkningen.

Perioden 1550–1751 
Frem til 1751 var Kautokeino en del av Sverige.

Det finnes lite skriftlig kildemateriale om Kautokeino fra før omkring 1550. Fra 1553 begynte Gustav Vasas fogder systematisk beskatning av samene i Kautokeinoområdet. Det eksisterer skattelister fra 1553 til 1608, bortsett fra for året 1565. I tillegg finnes det en oversikt over manntall og regnskapsliste for 1553. Peter Lorenz Smith skriver i boken Kautokeino og Kautokeino lappene: en historisk og ergologisk regionalstudie fra 1938 at "lappbyen" i Kautokeino hadde 8 personer i skattemanntallet i 1553. I dag brukes uttrykket siida for det det Smith kalte «lappby». Han anslår videre at det totalte innbyggertallet i Kautokeino siidaen til 48 mennesker basert på en antakelse på 6 personer per hushold. I det svenske skatteregnskapet fra 1553 kalles Kautokeino for Kwothekyla byen. Smith mener det kan være en sammensettng av ordene goahti (samisk for en større lavvo) og kylla (finsk for grend). Siidaen lå på Goahtedievva, som ligger i nærheten av dagens Kautokeino kirke. Funn helt fra steinalderen til vår tid viser at området har vært påvirket av menneskelig aktivitet i 9000 år.

I tillegg til siidaen i Kautokeino lå det innenfor dagens Kautokeino kommune også en siida ved Lahpojávri. I 1553 var det der 6 personer i skattemantallet og med Smiths antakelse om 6 personer per hustand et innbyggertall på 36 personer.

Den første presten som holdt gudstjeneste i Kautokeino var Johannes Jonæ Tornæus fra Övertorneå. Dette skjedde i 1641. Gudstjenesten ble avholdt i en liten tømmerkoie som nettopp var satt opp. Det skal ha vært Kautokeinos første trebygning. I dag er resten av denne tømmerkoien bevart i Kautokeino museum.

Den første fastboende presten var svenske Amund Isaksen Curtelius. Han overvintret i Masi fra 1674 til 1675. Han ble etterfulgt av Johan Tornberg. I 1682 ble han igjen etterfulg av sin bror, Anders Nicolai Tornensis. Tornensis fikk bygget prestegård i Kautokeino, og startet bygging av Kautokeino gamle kirke i 1701. Kirken ble innviet 11. februar 1703, og fikk navnet «Hellig Karls kirke». Gamle Kautokeino kirke var innviet som kirke i 241 år og 296 dager før den ble brent ned av den tyske okkupasjonsmakten 3. desember 1944, og var da Finnmarks eldste protestantiske kirke.

Perioden 1751–1939 
Fra 1837 til 1851 var Kautokeino del av daværende Kistrand kommune.

Kautokeino-opprøret 1852 
I 1852 gikk en gruppe samer til angrep på representanter for den norske staten. Opprørerne ble overmannet av andre samer. To av opprørerne ble drept i denne kampen. Siden ble to av lederne henrettet ved halshugning. Opprøret er historisk enestående; konflikt mellom samiske interesser og det norske storsamfunnet har ellers ikke ført til voldelige konflikter med tap av menneskeliv. Etter opprøret fulgte en periode med sterkere assimilering av det samiske folket i Norge.

Hendelsen har siden fått betegnelsen Kautokeino-opprøret.

Spanskesyken 1919 
Kautokeino ble kraftig rammet av en bølge av spanskesyken i januar 1919; den måneden døde det 24 mennesker i kommunen, tilsvarende  2,2% av befolkningen. Kautokeino hadde i 1920 et inbyggertall på 979 personer.

Kautokeino under andre verdenskrig

1940 
Under krigen ved Narvikfronten våren 1940 deltok det fire soldater fra Kautokeino; de tilhørte Alta bataljon.

I august 1940 kom fire tyske soldatene til Kautokeino med elvebåt; de var de første tyske soldatene på stedet. De reiste igjen, og det var ikke fast tysk tilstedeværelse i Kautokeino før vinteren 1941. Da rekvirerte de skoleinternatet til innkvartering.

1942 
En serbisk krigsfange ved navn Bora Ivankovic ble høsten 1942 arrestert av tyskerne og henrettet i Kautokeino. Han hadde sammen med Petar Filipovic klart å rømme fra fangeleiren i Karasjok. Petter Filipovic klarte etter 28 dager på flukt å komme seg inn til Sverige.

I 1942 planla tyskerne å bygge en jernbanelinje gjennom Kautokeino kommune. Linjen skulle gå via Reisadalen til Kautokeino og videre til Karasjok. Jernbanen var en del av den tyske Polarbanen, som etter planen skulle gå hele veien fra Fauske til Kirkenes. Planen ble oppgitt i 1943.

1943 
Tyskerne bygde i 1943 en feltflyplass med en rullebane på 1200 meter i Kautokeino. Ved enden av rullebanen ligger det fortsatt vrakdeler av en tysk Junkers Ju 52.

1944 

Odd Mathis Hætta skriver i boka Samebygder på Finnmarksvidda 2 om tre serbiske fanger som hadde rømt fra en fangeleir og som ble innhentet av tyskerne og henrettet. Dette skjedde ved Áidejávri, 30 kilometer sør for Kautokeino i august 1944. Likene ble gravd opp og fraktet til Kautokeino av norske soldater våren 1945. Det er sannsynlig at fangene var av en annen nasjonalitet enn serbiske, ettersom de serbiske fangene ble holdt fanget I Karasjok fra 23. juli 1942 til 15. desember 1942, og denne hendelen skjedde to år senere.

Et tysk Focke-Wulf Fw 189 rekognoseringsfly nødlandet 15. oktober 1944 på en innsjø som ligger 13 kilometer sør for Kautokeino. Innsjøen fikk navnet Flyvarjávri til minne om havariet.

Høsten 1944 ble 139. Gebirgsjäger-brigaden stasjonert i og rundt Kautokeino. Styrken besto av omtrent 5000 soldater og hadde ankommet Kautokeino området senest 29. oktober 1944. Den 139. Gebirgsjäger brigaden ble dannet 5. juni 1944 av restene av det 139. Gebirgsjäger-regimentet. Sjefen for brigaden i Kautokeinoområdet var oberst Schirmbacker, han var utlånt fra 6. SS Gebirgsjäger-divisjonen. Det 139. Gebirgsjäger-regimentet var for øvrig den tyske enheten som holdt på å bli nedkjempet av norske styrker ved Bjørnfjell i juni 1940, før Norge måtte kapitulere da de allierte trakk seg ut. Alta bataljon, hvor det også deltok soldater fra Kautokeino, var blant de norske enhetene som deltok i kampene ved Bjørnfjell. Den østerrikske soldaten Toni Russold deltok i kampen mot Alta bataljon i Narvik i 1940, og var en del av styrken som utgjorde flankesikringen i Kautokeino høsten 1944.

Brigadens oppdrag i Kautokeino høsten 1944 var å utgjøre flankesikringen for Sturmbock-Stellung linjen som gikk tvers over finskekilen nord for Karesuando. Tyskerne etablerte stillingene ved Kautokeino siden de fryktet alliert landgang i Hammerfest og et angrep via Alta, rett sørover mot Finland over Finnmarksvidda for å avskjære det 18. armekorpsets tilbaketrekning ut av Finland gjennom finskekilen. Sør og sørvest for Kautokeino var det etablert forsvarsstillinger ved Máttavárri, Joppevárri, Áddjit, Gálggovárri og Junkkavárri.. De siste tyske soldatene trakk seg ut fra stillingen i Kautokeino den 3. januar 1945. Ruten de fulgte var en provisorisk kjerrevei som gikk sørvestover fra Kautokeino til Goathteluoppal, videre til Hirvas i Finland og tilslutt bilveien gjennom finskekilen til Skibotn i Norge. I juni 2022 ble det funnet skarpe granater i området rundt de tyske stillingen fra 1944 ved Máttavárri, 5 kilometer sør for Kautokeino. Høsten 1941 var det bare 100 av 2000 tusen soldater igjen fra 139. Gebirgsjäger-regimentet av de som hadde deltatt i felttoget i Narvik, sånn sett må Toni Russolds periode i regimentet og brigaden, fra felttoget i Narvik helt til Kautokeino høsten 1944, ha vært en av de lengste.

Den 23. oktober 1944 ble det avholdt et møte i Kautokeino med representanter for tyskerne, nazipolitiet, politimester Hoem og representanter for Kautokeino kommune. Kommunen kom til enighet med nazistene og tyskerne om at befolkningen i Kautokeino sammen med de store reinfllokkene skulle evakuere til Helligskogen i Troms og møte tyskerne der. Tyskerne ønsket å overta kontrollen over reinflokkene, og hensikten var tredelt: reinsdyrene utgjorde en stor matreserve for tyskerne, videre ville tyskerne hindre at de allierte fikk tak i denne matreserven, og de fryktet at sovjetiske styrker kunne ta i bruk kjørerein til transport, på tilsvarende måte som rein var blitt brukt til transport ved Murmanskfronten. Avtalen ble meddelt befolkningen på norsk. Imidlertid ble den muntlige ordren til befolkningen gitt på samisk, og der ble befolkningen bedt om å evakuere til Helligskogen ved Anarjohka i øst. Politimester Hoem var klar over at den muntlige ordren på samisk var forskjellig fra den skriftlige på norsk. Befolkningen skulle forlate Kautokeino innen 30. november 1944. Resulatet ble at befolkningen hørte på den muntlige ordren på samisk og unnlot å evakuere til Helligskogen i Troms, i stedet rømte de ut på Finnmarksvidda og spredte seg ut over et stort område. Tyskerne gikk glipp av kjøttreserven som reinflokkene ville ha representert, og befokningen unndro seg tvangsevakuering. Av Kautokeinos 1330 innbyggere ble 47 personer tvangsevakuert sørover. Skjebnen til to kvinner som ble syke og tvangsevakuert sørover er fortsatt ukjent.

Nedbrenningen av Kautokeino 
Kautokeino ble brent ned av tyske styrker. Tyskerne begynte brenningen av Kautokeino kirkested 20. november 1944, og nedbrenningen var fullført den første uken i desember Av 220 bygninger ble 168 brent, blant annet gamle Kautokeino kirke fra 1701, som ble brent 3. desember 1944.

Krigsfangeleir 
Det lå en krigsfangeleir med omtrent 200 sovjetiske fanger i Kautokeino under krigen. Det finnes lite skriftlig informasjon om denne leiren.

Kautokeino etter andre verdenskrig 
1952:

 Statens heimeyrkeskole for samer, senere Samisk videregående skole og reindriftskole åpner i Kautokeino.
 Den 3. september 1952 havarerer et Widerøe Norseman fly under landing på Gávdnjajávri inne i dagens Ánarjohka nasjonalpark. Alle de fire personene ombord slipper uskadd fra det, men flyet blir totalvrak. Flyet var på oppdrag for etteretningstjenesten for å levere militært utstyr til et depot som skulle tas i bruk i tilfelle Norge ble angrepet av Sovjetunionen.

1953: Čábardasjohka kraftverk åpner.

1955: Luftforsvarets stasjon i Kautokeino blir opprettet.

1958: Kautokeino kirke innvies.

1963: Folketallet i kommunen passerer 2000, med 2063 innbyggere per 1. januar.

1970: Biedjovaggi gruver åpner første driftsperiode.

1971: Kautokeino påskefestival arrangeres for første gang i Kautokeino.

1973: Nordisk samisk institutt blir opprettet og plasseres i Kautokeino.

1975: Biedjovaggi gruver stenger ned første gangen som følge av lave kobberpriser.

1976: Den 1  november blir riksvei 92 mellom Karasjok og Kautokeino åpnet for biltrafikk på den siste gjenværende strekningen; dermed reduseres korteste bilvei mellom de to stedene fra 378 kilometer til 146 kilometer.

1977: Samisk utdanningsråd blir opprettet og sekretariatet blir plassert i Kautokeino.

1978: Den 30.11 vedtar Stortinget å bygge ut Kautokeino-Alta vassdraget. Det medførte store protester og som senere er kjent som motstanden mot utbyggingen av Kautokeino-Alta vassdraget.

1981: Beaivváš Sámi Našunálateáhter blir etablert i Kautokeino.

1985: Det finske industriselskapet Outokumpu Oy åpner andre driftsperiode av Biedjovaggi gruver.

1987: Alta kraftverk der magasinet er Virdnejavri i Kautokeino kommune blir åpnet.

1989:

 Ole Henrik Magga fra Kautokeino blir den første sametingspresidenten i Norge.
 Samisk høgskole åpner 1. november.

1990:

 Sami Grand Prix blir arrangert for første gang i Kautokeino.

1991: Biedjovaggi gruver stenger for andre gang.

1992:

 Folketallet i kommunen passerer 3000, med 3011 innbyggere per 1. januar.
 Báktehárji flerbrukhall åpner.

1994: Det blir åpnet for vårjakt på ender i Kautokeino, i første omgang som en treårig prøveordning. Ordningen ble senere videreført. Vårjakt på ender har tradisjoner i Kautokeino.

1995: Luftforsvarets stasjon Kautokeino blir lagt ned.

1997: Toppår for antall innbyggere i kommunen per 1. januar, med 3176 innbyggere.

2003: Nordlandia hotell i Kautokeino brenner 15. juli og blir totalskadet .

2005: Folketallet i kommunen ligger på nytt under 3000, med 2997 innbyggere per 1. januar.

2008: Thon åpner nytt hotell i Kautokeino.

2009: Samisk høgskole flytter inn i nytt bygg, Diehtosiida.

2013: Den 16. desember avviste kommunestyret med 10 mot 9 stemmer en søknad fra det svenske selskapet Arctic Gold om tillatelse til å foreta en konsekvensutredningen for gruvedrift i Biedjovággi.

2021: Byggestart for ny Barne- og ungdomsskole. Kostnadsramme 207 mill. Bruttoareal ca 6000 m². Overtas av Kautokeino kommune 16. januar 2023. 16. februar flytter elever og lærere inn.

2022: Byggestart for nytt fellesbygg for Beaivváš Sámi Našunálateáhter og Samisk videregående skole og reindriftskole. Kostnadsramme 485 mill. Bruttoareal ca 7000 m² Innflytting 1. august 2024.

Kultur
Kommunen blir regnet som det kulturelle hovedsenteret i det nordsamiske området. I påsken arrangeres det Samisk Filmfestival, Sámi Grand Prix (sistnevnte i regi av Stiftelsen Samisk Musikk Festival). Reinkappkjøring og scootercross er også noen av aktivitetene på denne årstiden når turister strømmer til samebygda på Finnmarksvidda.

I 2005 kom Kautokeino på UNESCOs verdensarvliste, med Struves meridianbue, med to innskrevne målepunkter. Luvddiidčohkka / Lodiken og Muvravárri / Bealjášvárri

«Farmen»-vinner 2007 Mikkel Isak Eira og «71 grader nord»-vinner (2002) Johan Mathis Buljo er fra Kautokeino.

Den samiske rapgruppen Duolva Duottar, som deltok i programserien «Norske Talenter» på TV2, er også fra Kautokeino.

En rekke samiske kultur- og utdanningsinstitusjoner ligger i kommunen, herunder det samiske nasjonalteateret Beaivváš Sámi Našunálteáhter, den samiske friteatergruppen Guovssu Teahter, Samisk høgskole, Samisk videregående skole og Reindriftsskole, Samisk Filmsenter, Sametinget (opplæringsavdelingen), Verdens Reindriftsfolks Organisasjons hovedsete, Norske Samers Riksforbunds hovedsete, den samiske avisa Avvir og Samisk Arkiv (Sámi Arkiiva).

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er fjellet Durkkihanvárri. Til dette fjellet er det knyttet et sagn om landskapet i området.

Næringsliv og institusjoner 
I Kautokeino finner man institusjoner som Det samiske nasjonalteateret Beaivvas, Samisk høgskole, Sametinget (opplæringsavdelinga), Samisk Arkiv, NRK Sámi Radio,, Samisk filmsenter, Kautokeino bygdetun,regionkontor for Mattilsynet, Duodjeinstituhtta (Duodji=Samisk håndverk, instituhtta = institutt), Samisk videregående skole og reindriftsskole, og den samiskspråklige avisa Avvir.

Lavvoprodusenten Venor startet opp her, og hadde sin fabrikk i Kautokeino. Arctic Lavvo har nå overtatt merkenavnet og skal fortsette å drive i Kautokeino.

Biedjovagge gruver var lenge en av Nord-Europas største gullgruver. Den eneste aktive gruva i kommunen er i Naranas.

Kjente personer fra Kautokeino
Aslak Jacobsen Hætta (1824–1854), henrettet etter Kautokeino-opprøret
Mons Somby (1827–1854), henrettet etter Kautokeino-opprøret
Frank Juhls (1931–2020), gründer og innehaver av sølvsmie og kunstgalleriet Juhls' Silvergallery
Regine Juhls (1939–), gründer og innehaver av sølvsmie og kunstgalleriet Juhls' Silvergallery
Ailo Gaup (1944–2014), forfatter og noaidi
Ole Mathis Hetta (1946–2017), samfunnsmedisiner og politiker
Ole Henrik Magga (1947–), professor og språkforsker, Norges første sametingspresident 
Anton Dahl (1949–), internasjonal hoppdommer og lokalpolitiker (V)
Josef Halse (1951–), billedkunstner
Risten Sokki (1954–), lærer og forfatter
Nils Henrik Sara (1955–), tidl. leder av Norske Reindriftsamers Landsforbund
Nils Gaup (1955–), filmregissør
Mattis Hætta (1959–2022), sanger og plateartist
Ingor Ánte Áilo Gaup (1960–), skuespiller og joiker
Roger Ludvigsen (1965–), musiker og komponist
Mikkel Gaup (1968–), skuespiller
Mikkel Isak Eira (1968–), reindriftssame, politiker (H) og Farmen-vinner
Niko Valkeapää (1968–), sanger
Johan Mathis Buljo (1978–), 71° nord-vinner (TVNorge)
Håvard Klemetsen (1979–), kombinertløper
Ailo Mikkelsen Gaup (1979–), freestyle motocross-kjører
Fred René Buljo (1988–), musiker og musikkprodusent
Nils Rune Utsi (1990–), musiker
Ole Nicklas Mienna Guttorm (1996–), skuespiller

Se også 
 Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

Referanser

Eksterne lenker
 Kautokeino kommunes hjemmeside
 Kommunefakta Kautokeino - Statistisk sentralbyrå
 Kautokeino . nøkkeltall - Statistisk sentralbyrå 
 Kautokeino - Store norske leksikon
 Juhls Silver Gallery i Kautokeino
 Sámi allaskuvla - Sámi University of Applied Services (Samisk høgskole)
 Samisk videregående skole og reindriftskole
 Kautokeino Idrettslag 
 Saami Ski Race Turrenn fra Hetta i Finland til Kautokeino i Norge