alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Togulykke

Togulykker eller jernbaneulykker er en type ulykker som involverer et eller flere tog. Slike ulykker skyldes ofte misforståelser, som når et tog i bevegelse møter et annet tog på samme spor. Andre eksempler på togulykker er når et eller flere toghjul hopper av sporet i en såkalt avsporing, eller når en kjeleeksplosjon finner sted. Resultatet av slike ulykker er ofte togvrak, som ofte har vært godt kjent i medier og folkeminner. Togulykker får ofte fatale konsekvener for passasjerene ombord på togene og/eller de som befinner seg i nærheten av jernbanesporene.

Juridiske konsekvenser 

Fordi togulykker som regel fører til omfattende materielle skader, samt skade eller død på personer, blir den tilsiktede vrakingen av et tog i ordinær trafikk ofte behandlet som en svært alvorlig forbrytelse. I den amerikanske delstaten California er f.eks. straffen for å ha forårsaket en togulykke med egen vilje livsvarig fengsel med mulighet for prøveløslatelse. Dette gjelder kun dersom ulykken ikke førte til tap av menneskeliv. Togulykker med menneskelige tap har selvfølgelig strengere straffer; det er enten livsvarig fengsel uten mulighet for prøveløslatelse eller dødsstraff. Enkelte togulykker ender som togkatastrofer, det vil si at ulykken medfører mange drepte eller store skader på mennesker, dyr og planteliv.

Se også 
Liste over togulykker

Referanser

Eksterne lenker 
 Informasjon om togulykker, med bilder (engelsk)
 BBC News: Verdens største togulykker (engelsk)

Jernbaneulykker
Vallejo

Vallejo er den største byen i Solano County i den amerikanske delstaten California.  Byen har 116 760  innbyggere (2000) og ligger på nordkysten av San Pablo Bay.  Vallejo har sitt navn etter general Mariano Guadalupe Vallejo.

Vallejo har to ganger vært hovedstad for delstaten California, i 1852 og i 1853, begge i to korte perioder.

I mai 2008 erklærte byen seg konkurs. Årsaken var både høye pensjonsutgifter til kommunalt ansatte og mindre skatteinntekter. De siste årene har byen gått fra å ha 277 politi- og brannfolk til 117.

Presse
Vallejo Times Herald kommer ut sju dager i uken. Vallejo Times har blitt gitt ut siden 1875, og ble i 1922 slått sammen med Vallejo Herald, og har siden blitt gitt ut under dagens navn.

Kjente personer
Sly Stone, frontfigur i Sly & the Family Stone

Vennskapsbyer

  Akashi, Japan
  Bagamoyo, Tanzania
  Baguio, Filippinene
  La Spezia, Italia
  Trondheim, Norge
  Chin Chon Gun, Sør-Korea

Referanser

Eksterne lenker
 

Byer i Solano County
Byer i California
Møsvasstangen landskapsvernområde

Møsvasstangen landskapsvernområde er et landskapsvernområde i Vinje kommune, Telemark. Naturreservatet ligger på en landtange ut i Møsvatnet (919 moh.), og har status som ramsarområde siden 1996, på grunn av sin betydning for trekkfugler.
 
Området ble fredet i 1989 for å ta vare på et vakkert, egenartet og lite påvirket naturlandskap med interessante avsetninger fra siste istid, fint utforma strengmyrer, rikt og sjeldent fugleliv og rike forekomster av kulturminne fra jernvinna. 
 
Verneområdet er forholdsvis stort, om omfatter en stort areal forholdsvis uberørt myr, en del skog og noen mindre vann. Det er ulike typer av myr i området med en gradient fra fattig myr til rikmyr. Floraen er variert; vanlige arter er bl.a. bjørk, finnskjegg, flaskestarr og elvesnelle. Karakteristiske fuglearter er blant annet storlom, trane, enkeltbekkasin, grønnstilk og svømmesnipe.

Området grenser opp til Møsvatn Austfjell landskapsvernområde i Tinn kommune.

Eksterne lenker 
 
 

Ramsarområder i Norge
Landskapsvernområder i Vestfold og Telemark
Verneområder i Vinje
Verneområder opprettet i 1989
Keiserkroningen

«Keiserkroningen» er et maleri som viser Napoléon Bonaparte som kroner sin kone til keiserinne av Frankrike i 1804. Bildet er malt av den franske maleren Jacques-Louis David.

Kort presentasjon 
Man kan se at kunstneren har brukt mye farger og korrekte detaljer på bildet. Hans malerier er som dette bildet malt i en ny-klassisk stil. David var personlig maler til kong Ludvig og Napoleon, i tillegg var han også møbelsnekker. I slike kroningsseremonier var det vanlig at paven kronet keisere og konger, men siden Napoleon ikke var særlig religiøs, brøt han denne skikken, bare to år senere bortførte han paven da han tok kontroll over Roma. Paven kan likevel ses i bakgrunnen.

På stolen i bakgrunnen kan man også se Napoleons mor. Kroningen ble avholdt i Notre-Dame og fant sted 2. desember 1804.

Franske malerier
Malerier fra 1800-årene
Fødselskirken

Fødselskirken i Betlehem er en av verdens eldste kirker som fremdeles er i bruk. Kirken ble bygget på 300-tallet av keiser Konstantin den store over den grotten som etter tradisjonen er blitt utpekt som Jesu fødested. I Det nye testamentets evangelier omtales ingen grotte som fødested, men det nevnes at barnet ble lagt i en krybbe, hvilket hinter om at det skjedde i en stall. I datidens Israel var det vanlig å bruke grotter som stallplass for husdyr. Og allerede innen ett århundre hevder Justin Martyr og Jakobs protoevangelium at Jesus ble født i en grotte.

Stedet betraktes som hellig av kristne såvel som av muslimer og ble 29. juni 2012 et verdensarvsted og det første i de palestinske områdene.

Historie 
Både Justin Martyr (100–165) og Origenes (185–254) forteller om grotten som Jesus ble født i. Den første kirken på stedet ble bygget av St. Helena, mor til keiser Konstantin den store. Byggingen startet under overoppsyn av biskop Makarios av Jerusalem i 327 og ble fullført i 333. Den bygningen ble ødelagt i 529. Den nåværende basilika ble gjenoppbygget i 565 av keiser Justinian I den store. Da perserne under Khosrau II av Persia invaderte området i 614, lot de være å ødelegge kirken, angivelig fordi hærføreren deres, general Shahrbaraz av Persia ble rørt av å se tegning av de tre vise menn kledd i persiske klær. 

Korsfarerne reparerte og utvidet kirken da Kongeriket Jerusalem hadde makten i byen, og den første kongen deres ble kronet her. Med årene har arealet til kirken blitt utvidet og i dag dekker det tolv mål. Kirken administreres av den romersk-katolske kirke, den gresk-ortodokse kirke og den armenske apostoliske kirke i fellesskap. Alle disse samfunnene har kloster på stedet.

Kirken 
Bygningen er egentlig to kirker som er sammenføyet. Under dem finnes så en krypt. 

Hovedbasilikaen, Fødselskirken,  blir drevet av den greskortodokse patriarken av Jerusalem og hele Palestina. Den er bygget som en tradisjonell basilika med en apside i den østlige enden. Veggene er dekket av gullmosaikk, men mosaikken er nå i forfall. Også golvet hadde mosaikk i romersk stil, men den er nå skjult av et golv oppå det andre og man kan bare se en del av det gjennom en luke. 

Kirken har også en forgylt ikonostas. Blyet som kong Edvard IV av England gav til kirkens tak, ble siden tatt av tyrkerne og smeltet om for å brukes i krig mot Venezia. På sidene av koret fører svingtrapper ned til fødselsgrotten. 

Ved siden av ligger Katharinakirken, den romersk-katolske kirken, som er bygget i en mer moderne nygotisk stil. Den er siden blitt tilpasset de mer moderne trendene som kom med andre vatikankonsil. Det er i denne kirken Den latinske patriark av Jerusalem feirer midnattsmesse på julaften.

Blant de 100 mest truede verdensarvsteder i 2008 
Kirken ble i 2008 av World Monuments Fund plassert på listen over de 100 stedene som er mest truet. I begrunnelsen heter det:

Referanser

Eksterne lenker 
 
 BBC-artikel om Fødselskirken
 Sacred Destinations

Kirkehistorie
Kirker i Palestina
Betlehem
Blade

Blade (Eric Brooks) er en tegneseriefigur, skapt i 1973 av Marv Wolfman og Gene Colan som en bifigur i tegneserien The Tomb of Dracula (Marvel Comics)

Blades mor ble bitt av en vampyr mens hun fødte Blade. Han ble da født som «dhampir», et menneske med vampyrgener.

Blades første opptreden var i The Tomb of Dracula nr. 10 (1973).  

Det er laget flere filmer og en TV-serie om Blade. Wesley Snipes spilte vampyrjegeren i filmene mens Kirk Jones Sticky Fingaz spilte rollen i TV-serien.

Filmer 
Blade
Blade II 	
Blade: Trinity

Filmfigurer
Figurer fra Marvel Comics‎

it:Blade (personaggio)
Monaco under Vinter-OL 2002

Monaco under Vinter-OL 2002. Fem mannlige sportsutøvere fra Monaco deltok i en sport, bobsleigh under Vinter-OL 2002 i Salt Lake City i USA. Monaco, som deltok for sjette gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 22.-plass i toerbob.

Medaljer

Eksterne lenker 
 Resultater og profilside  på sports-reference.com

Nasjoner under Vinter-OL 2002
Monaco under de olympiske leker
2000-årene i Monaco
Romania under Vinter-OL 2002

Romania under Vinter-OL 2002. Tjueen sportsutøvere, elleve menn og ti kvinner fra Romania deltok i åtte sporter, aking, alpint, bobsleigh, kunstløp, hurtigløp på skøyter kortbaneløp, langrenn og skiskyting under Vinter-OL 2002 i Salt Lake City i USA. Romania vant ikke noen medaljer, beste plassering var to femtendeeplasser,  i aking toer menn og i Bobsleigh toerbob for damer.
Skiskytteren Éva Tófalvi var Romanias flaggbærer under åpningsseremonien.

Medaljer

Hurtigløp på skøyter 

Kvinner

Kortbaneløp på skøyter 

Kvinner

Eksterne lenker 
  Romania at the 2002 Salt Lake City Winter Games  på Sports-reference.com/olympics

Nasjoner under Vinter-OL 2002
Romania under de olympiske leker
2000-årene i Romania
Malthodes misellus

Malthodes misellus (Kiesenwetter 1852) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae).

Utbredelse 
Malthodes misellus finnes i Europa, men mangler helt i vest og helt i øst. Den er registret helt sør i Norge.

Utseende 
Malthodes misellus er en liten og langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har flere mindre (korte) tenner. Antennens tredje ledd er like langt eller knapt lengre enn det andre leddet. Antennene er festet nært inntil fasettøynenes innside, hodet generelt langt framover (sett ovenfra) og stikker lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer sirkelformet, sett ovenfra. Dekkvingene er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes.

Levevis 
De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De observeres vanligvis på trær og busker, men oppsøker også blomster. Både larver og voksne er rovdyr og lever av andre mindre dyr.

Eksterne lenker 
 
 Malthodes misellus - Fauna Europaea - engelskspråklig

Bløtvinger
Ernest August Hellmuth von Kiesenwetter

Ernst August Hellmuth von Kiesenwetter (født 5. november 1820 i Dresden død 18. mars 1880 i Dresden) var en tysk entomolog. Hans spesialfelt var biller (Coleoptera), hvor han særlig har arbeidet med bløtvingene i slekten Malthodes.

Kiesenwetters samling av biller er oppbevart i det naturhistorisk museum i München (Naturhistorisches Museum). Hans samling av vepser (Hymenoptera) og teger (Heteroptera) finnes i Staatliches Museum für Tierkunde i Dresden.

Bibliografi 
 1857 Naturgeschichte der Insecten Deutschlands, Coleoptera 4(1):1-176.
 1857 Bemerkungen über Lacordaires Buprestiden-System. Berliner Entomologische Zeitschrift 1:169-171.
 1858 Beiträge zur Käferfauna Griechenlands. Stück 4 (Parnidae, Heteroceridae, Lamellicornia,Buprestidae). Berliner Entomologische Zeitschrift 2:231-249.
 1859 Anthaxia plicata, p. 58. In: H. Schaum, Beiträge zur europäischen Käfer. Berliner Entomologische Zeitschrift 3:42-59.
 1859 Synonymische Bemerkungen. Berliner Entomologische Zeitschrift 3:91-92.
 1870 en la Península Ibérica (Coleoptera, Hydrochidae). Boln Asoc. esp. Ent. 22(1/2): 145-149. 1998
 1874 Die malocodermen Japans nach dem Ergebnisse der Sammlungen des Herrn. G. Lewis während der Jahre 1869-1871. Berliner Entomol. Zeitschrift, 18: 241-288 
 1874 Synonymische Bemerkungen. Berliner Entomologische Zeitschrift 18:440-441.
 1877 with T.Kirsch  Die Käferfauna der Aukland-Inseln, nach Herm. Krone's Sammlungen beschrieben. Deutsche Entomologische Zeitschrift 21: 153-174. 
 1879 Neue Amur-Käfer. Deutsche Entomologische Zeitschrift 23(1):145-146.
 1879 Coleoptera Japoniae collecta a Domino Lewis et aliis. Deut. Entomol. Z. 23: 305-320.
 1880 with T.Kirsch. Neue Anthaxia-Arten. Entomologische Monatsblätter 19:129-133.

Tyske entomologer
Autorer for zoologi
Personer fra Dresden
Fødsler i 1820
Dødsfall i 1880
Vitenskapsåret 1860

Vitenskapsåret 1860 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1860.

Hendelser
 9. april – Édouard-Léon Scott de Martinville gjør den første lydinnspillingen med sin "fonautograf". Lyden avbildes grafisk, men kan ikke spilles av.
 30. juni – Ved Oxford University Museum of Natural History holdes en stor debatt om evolusjonsteorien.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Robert Wilhelm Bunsen, tysk kjemiker og fysiker.
 Rumfordmedaljen: James Clerk Maxwell, britisk matematiker og fysiker.
 Wollastonmedaljen: Searles Valentine Wood, britisk paleontolog.

Fødsler
 1. januar – George Washington Carver, amerikansk botaniker (død 1943).
28. februar – Carl Georg Barth, norskamerikansk  matematiker og maskiningeniør (død 1939)
 29. februar – Herman Hollerith, tyskamerikansk statistiker og oppfinner av hullkortet (død 1929).
21. mai – Willem Einthoven, nederlandsk lege (død 1927)
6. september – Axel Holst, norsk professor innen hygiene og bakteriologi (død 1931)
6. oktober – Olav Johan Sopp, norsk lege og mykolog (død 1931)
15. desember – Niels Ryberg Finsen, dansk lege (død 1904)

Dødsfall
 27. januar
 János Bolyai, ungarsk matematiker  (født 1802)
 Thomas Brisbane, britisk general og astronom  (født 1773)
 25. mai – Abramo Massalongo, italiensk botaniker, paleontolog (født 1824)
 29. juni – Thomas Addison, britisk lege og forsker (født 1793)
 1. juli – Charles Goodyear, britisk oppfinner av vulkaniseringsprosessen (født 1800)
14. august – André Marie Constant Duméril, fransk zoolog (født 1774)
Vitenskapsåret 1864

Vitenskapsåret 1864 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1864.

Hendelser
 Siste observasjon av Pteropus subniger før utryydelsen.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Charles Darwin, britisk naturforsker.
 Rumfordmedaljen: John Tyndall, britisk fysiker.
 Wollastonmedaljen: Roderick Murchison, britisk geolog.

Fødsler
 13. januar - Wilhelm Wien, tysk fysiker (død 1928)
 21. april - Max Weber, tysk økonom og sosiolog (død 1920)
 14. juni - Alois Alzheimer, tysk neurolog (død 1915)
 22. juni - Hermann Minkowski, tysk matematiker (død 1909)
 26. november – Auguste Charlois, fransk astronom (død 1910)

Dødsfall
 23. november - Friedrich Georg Wilhelm von Struve (født 1793), baltisk-tysk astronom.

Se også
Vitenskapsåret 1865

Vitenskapsåret 1865 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1865.

Hendelser
Louis Pasteur påviser at luften er full av bakterier.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Michel Chasles, fransk matematiker.
 Wollastonmedaljen: Thomas Davidson, britisk paleontolog.

Fødsler

|-
|rowspan=2|Januar ||1. || Albert-André Claveille || fransk || ingeniør og politiker  ||align=center|  ||align=center|1921 ||
|-
| 22. || Friedrich Paschen || tysk || fysiker  ||align=center|  ||align=center|1947 ||

|Februar || 6. || Andrew Claude de la Cherois Crommelin || franskfødt, britisk || astronom  ||align=center|  ||align=center|1939 ||
|-
|Mars || 8. || Ernest Vessiot || fransk || matematiker ||align=center|  ||align=center|1952 ||

|rowspan=2|April || 9. || Charles Proteus Steinmetz || tyskamerikansk || elektroingeniør ||align=center|  ||align=center|1923 ||

| 17. || Fredrik Enblom || svensk || sivilingeniør og embetsmann ||align=center|  ||align=center|1939 ||
|-
|rowspan=2|Mai || 8. || Tore Olaus Engset || norsk || matematiker (køteori)  ||align=center|  ||align=center|1943 ||
|-
| 25. || Pieter Zeeman || nederlandsk || fysiker ||align=center| ||align=center|1943 ||

|rowspan=2|Juni || 16. || Carlos Ameghino || argentinsk || paleontolog og oppdager ||align=center|70 ||align=center|1936 || 

| 18. || Friedrich Pockels || tysk || fysiker ||align=center| ||align=center|1913 ||
|-
|Oktober || 12. || Arthur Harden || britisk || biokjemiker ||align=center| ||align=center|1940 ||

|rowspan=2|Desember || 8. || Jacques Hadamard || fransk || matematiker ||align=center| ||align=center|1963 ||

| 24. || Einar Lönnberg || svensk || zoolog ||align=center|  ||align=center|1942 ||
|}

Dødsfall

|-
|Mars || 5. || Heinrich Wilhelm Schott || østerriksk || botaniker ||align=center|71 ||align=center|1794 || 

|April || 13. || Achille Valenciennes || fransk || zoolog ||align=center| ||align=center|1794 ||
|-
|Juli || 6. || William Jackson Hooker || britisk || botaniker ||align=center| ||align=center|1785 ||

|August || 26. || Johann Franz Encke || tysk || astronom ||align=center| ||align=center|1791 ||
|-
|September || 2. || William Rowan Hamilton || irsk || matematiker, fysiker og astronom ||align=center| ||align=center|1805 ||

|November || 1. || John Lindley || engelsk || botaniker ||align=center| ||align=center|1799 ||
|}

Referanser
Mexico bys katedral

Mexico bys katedral (spansk: Catedral Metropolitana de la Asunción de María) er den største og eldste katedralen i Amerika. Den ligger i nordenden av Avenida 20 de Noviembre ved Plaza de la Constitución i Mexico bys historiske sentrum. 

Katedralen ble påbegynt i 1573, etter at spanjolene hadde inntatt Tenochtitlan, og ble bygd oppå det som var et hellig sted for aztekerne, rett ved det aztekiske Templo Mayor. Den ble bygd i etapper, og sto ferdig i 1813. Stilen er hovedsakelig barokk.

Eksterne lenker 
 

Byggverk i Mexico by
Katedraler i Mexico
Katolske kirker i Mexico
Arkitektur i 1570-årene
Religiøse byggverk fra 1667
Vitenskapsåret 1866

Vitenskapsåret 1866 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1866.

Hendelser
 Giovanni Schiaparelli observerer meteorstrømmer når jorden passerer omløpsbanen til en komet som etterlater seg grus i sin bane.
 William Huggins studerer strålningsspektrum etter en nova og oppdager at den omgis av en sky av hydrogengass.
 Gregor Mendel publiserer sitt arbeid om arvelover.
 Ernst Haeckel studerer encelleorganismer og utfordrer grensedragningen mellom planter og dyr.
 Alfred Nobel oppfinner dynamitt.
 Augustus von Hofmann foreslår det nåværende systemet for navngiving av hydrokarbonet.
 Max Schultze oppdager to typer synsceller på netthinnen.
 Patrick Manson oppretter en skole for tropiske sykdommer i Hongkong.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Julius Plücker, tysk matematiker og fysiker.
 Rumfordmedaljen: Hippolyte Fizeau, fransk fysiker.
 Wollastonmedaljen: Charles Lyell, britisk geolog.

Fødsler
5. februar – Arthur Keith, britisk antropolog (død 1955)
7. april – Ivar Fredholm, svensk matematiker (død 1927)
25. september – Thomas Hunt Morgan, amerikansk zoolog og genetiker, nobelprisvinner 1933 (død 1945)
30. november – Robert Broom, sørafrikansk lege og paleontolog (død 1951)

Dødsfall
26. april – Hermann Mayer Salomon Goldschmidt, tysk astronom og maler (født 1802)
20. juli – Bernhard Riemann, tysk matematiker (født 1826)
1. desember – George Everest, walisisk landmåler og geograf (født 1790)
Tyskere i Romania

Tyskere i Romania eller Romania-tyskere (tysk: Rumäniendeutsche) er en samlebetegnelse på forskjellige folkegrupper i det nåværende Romania (eller tidligere rumenske områder) som var av tysk opprinnelse og som dannet etnisk tysk folkegruppe i landet. For å forstå deres språk, kultur og historie er det viktig å se dem som separate grupper. I 1930 utgjorde disse folkegruppene til sammen ca. 760 000 personer, som var 4,1 % av Romanias befolkning. Fra andre verdenskrig frem til tiden like etter Jernteppets fall ble gruppen redusert til en liten minoritet, særlig gjennom utvandring til Vest-Europa. I 1990 ble det talt 119 646 tyskere som utgjorde 1,4 % av Romanias daværende befolkning på ca. 22 800 000 innbyggere.

Folkegrupper

Siebenbürgen-sakserne er den eldste og største gruppen, og har befolket landskapet Transilvania (tysk: Siebenbürgen) i rundt tusen år. Gruppen stammer fra emigranter fra området helt vest i Tyskland og dagens Luxembourg som ble invitert til å befolke det da sparsomt befolkede og uoppdyrkede grenselandet Transilvania av kong Géza II av Ungarn på 1100-tallet.
Banat-schwabere og Sathmar-schwabere, grupper av Donauschwabere i Romania
Siebenbürger Landler, protestanter fra det østerrikske kjernelandet som ble deportert til Siebenbürgen, det eneste protestantiske området i Habsburgimperiet på 1700-tallet, under den katolske motreformasjonen.
Zipser, en folkegruppe i Maramureș
Regat-tyskere, en folkegruppe i Regat i øst og sør i dagens Romania
Bukovina-tyskere, en folkegruppe i Bukovina i dagens Vest-Ukraina og Nord-Romania, som hovedsakelig stammet fra tyske kjøpmenn og bønder som befolket området på 1700-tallet. De kom hovedsakelig fra Szepes (Øvre Ungarn), Banat, Galicia, Rheinland-Pfalz, Baden, Hessen og fattige områder i Böhmerwald. De utgjorde en minoritet på 21% i 1910. Det var flere jøder enn kristne.
Bessarabiske tyskere, en folkegruppe i Bessarabia ved Svartehavet (nå i Moldova og Ukraina) i perioden 1814-1940.

De gjenværende tyskerne i Romania har et eget parti (Demokratisches Forum der Deutschen in Rumänien, rumensk Forumul Democrat al Germanilor din România), som er garantert et sete i det rumenske parlamentet. Partiet stiller også borgermestre og har flertall i bystyret i flere byer i Transilvania, spesielt storbyen Sibiu (Hermannstadt), til tross for at den tyske befolkningen der utgjør mindre enn 2 %. Byen, som ble bygget av Siebenbürgerne-sakserne og var deres kulturelle sentrum i århundrer, var europeisk kulturhovedstad i 2007.

Kjente Romania-tyskere
Horst Köhler (Bessarabia-tysk), Tysklands president fra 1. juli 2004 til 31. mai 2010, sønn av foreldre som var rumenske borgere
Herta Müller (Banat-schwabisk), nobelprisvinner i litteratur
Klaus Johannis (Siebenbürgen-sakser), borgermester i Sibiu (Hermannstadt) fra 2000 for det tyske partiet, en av Romanias mest populære politikere (gjenvalgt flere ganger med nesten 90 % av stemmene) og statsministerkandidat for en samlet rumensk opposisjon (sosialdemokrater, liberale, minoriteter) i 2009

Referanser 

Tyskere
Rumensk samfunn
Vitenskapsåret 1880

Vitenskapsåret 1880 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1880.

Hendelser
24. april – Vegaekspedisjonen under Adolf Erik Nordenskiöld vender tilbake til Stockholm med fartøyet "Vega" etter å ha funnet Nordøstpassasjen.

 Gokstadskipet ble utgravd og fraktet til Universitetets Oldsaksamling i Christiania.

Prisvinnere
Clarkemedaljen: Thomas Henry Huxley, britisk biolog og paleontolog. 
Copleymedaljen: James Joseph Sylvester, britisk matematiker.
Davymedaljen: Charles Friedel, fransk kjemiker og mineralog.
Lyellmedaljen: John Evans, britisk arkeolog, geolog og matematiker.
Rumfordmedaljen: William Huggins, britisk astronom.
Wollastonmedaljen: Gabriel Auguste Daubrée, fransk geolog.

Fødsler

 22. januar - Frigyes Riesz, ungarsk matematiker (død 1956)
 23. februar - Albert Niemann, tysk barnelege (død 1921)
 6. mars - Jameson Adams, britisk oppdager, utforsker av Antarktis (død 1962)
 5. mai - Jens Holmboe, norsk botaniker (død 1943)
 24. juni - Oswald Veblen, amerikansk matematiker (død 1960)

Dødsfall
 18. mars - Ernest August Hellmuth von Kiesenwetter, tysk entomolog (født 1820)
 25. mai - Peter Wilhelm Lund, dansk zoolog og paleontolog (født 1801)
 9. juli - Paul Broca, fransk neurolog (født 1824)
 22. november - James Craig Watson, kanadisk-amerikansk astronom (født 1838)
 19. desember - Michel Chasles, fransk matematiker (født 1793)

Referanser