Desinformasjon om Covid-19

Desinformasjon om Covid-19 innebærer falske påstander og konspirasjonsteorier relatert til Covid-19, herunder virusets eksistens og opphav, smittevernstiltak, skjulte agendaer, behandlingsformer uten vitenskapelig dokumentert effekt, diagnostikk og vaksinasjon.

Covid-19 ble den første verdensomspennende pandemien i den digitale tidsalder, og mens teknologien ble et hjelpemiddel i arbeidet med analyse av viruset, smittesporing, informasjonskampanjer og massevaksinasjon, ble det samtidig åpenbart hvordan falske nyheter og konspirasjonsteorier kunne spre seg globalt på kort tid ved hjelp av sosiale medier. Særlig i land hvor det i befolkningen allerede var generelt lav tillit til landets myndigheter har man observert at konspirasjonsteorier og falske nyheter har fått betydelig fotfeste.

Både i Norge og internasjonalt har man kunne se eksempler på hesteskoteorien, der personer med politisk tilknytning ytterst til høyre har funnet sammen med aktivister fra ytre venstre i kampen for sitt budskap. Samtidig har pandemien stimulert til at formidlere av nokså forskjellige typer konspirasjonsteorier har funnet sammen om en felles kampsak. Det er blitt observert at konspirasjonsteorier om pandemien, antisemittisme og russisk propaganda om konflikten med Ukraina spres gjennom de samme kanaler.

Påstander om virusets opphav 

De første smittetilfellene knyttet til Covid-19 ble gjort i den kinesiske storbyen Wuhan. Det har da versert påstander om at viruset ble skapt i et laboratorium, og at det forsettelig eller uforsettlig ble lekket fra Wuhan Institute of Virology som hadde coronavirus som et av sine ekspertisefelt. Påstandene har blitt grundig undersøkt av Verdens helseorganisasjon, men det er ikke funnet holdepunkter for dette, og den anerkjente virologen Kristian Andersen har uttalt at virusets karakteristikk taler mot at det er menneskeskapt. Senere er det også kommet opplysninger som tyder på at viruset ikke først spredte seg i Wuhan.

Fra påstandene om at viruset er menneskeskapt er det også avledet at hele pandemien var planlagt, derav har begrepet plandemi oppstått. Blant dem som har spunnet på dette begrepet er Judy Mikovits som er mest kjent for å ha påstått å ha funnet et gjennombrudd i jakten på en årsak til kronisk utmattelsessyndrom, men som viste seg å være en bløff. Hun har skrevet en bok med disse påstandene, samt bidratt til en film med tittelen Plandemic.

Patent på coronavirus 

I 2020 ble det spredt en rekke videoer med påstander om at det forut for pandemien var tatt patent på viruset som forårsaket den, noe som angivelig skulle bevise at pandemien var planlagt og iscenesatt. Det er isolert sett riktig at det er blitt tatt patent på enkelte coronavirus, men dette er helt andre virus i samme kategori, og har altså ikke noe med Covid-19 å gjøre. Tilsvarende desinformasjon har blitt spredd om patent på testmetoder.

5G 

På forskjellige måter er det forsøkt å trekke en sammenheng mellom utrulling av 5G og pandemien. I juni 2020 fikk en forskergruppe publisert en artikkel hvor det ble hevdet at stråling fra 5G kunne stimulere hudceller til å produsere koronavirus. Artikkelen ble raskt trukket tilbake da andre forskere påpekte at det ikke var noe i artikkelen som støttet en slik konklusjon.

Andre konspirasjonsteorier har begrenset seg til at 5G øker dødeligheten av Covid-19 ved at immunforsvaret svekkes av strålingen fra 5G. I Norge har biolog Iver Mysterud og teleingeniør Einar Flydal formidlet hypotesen om en sammenheng mellom 5G og Covid-19 ved å hevde at det er i amerikanske delstater med 5G utrullet som har hatt flest koronadødsfall. En slik korrelasjon finnes imidlertid ikke.

Som en følge av spredningen av slike konspirasjonsteorier har en rekke 5G-sendere i Storbritannia blitt satt i brann av personer som tror 5G sprer viruset. Flere av mastene sendte kun 3G og 4G.

Pandemiens omfang og alvorlighet 

Fra mange hold har det blitt hevdet at Covid-19 ikke er mer alvorlig enn en vanlig sesonginfluensa, og at smittevernstiltakene har vært mer inngripende overfor befolkningen enn om man hadde latt sykdommen gå sin gang. I land hvor man har adoptert en slik tilnærming ser man imidlertid at dødstallene har vært høye, og belastningen på helsevesenet har vært stor. I noen land har personer forsettlig latt seg smitte med Covid-19 fordi de har trodd at sykdommen ikke er alvorlig, og for å få koronapass vil de heller gjennomgå sykdom enn å ta vaksinen. Slike feilvurderinger har også ført til dødsfall. Andre igjen har benektet at koronaviruset eksisterer.

Definisjon av en pandemi 

En utbredt konspirasjonsteori er at Verdens helseorganisasjon endret definisjonen på en pandemi under utbruddet av svineinfluensa i 2009 ved at kriteriet om «enorme dødsfall og sykdom» ble tatt ut. Denne formuleringen har imidlertid aldri vært i bruk av WHO.

Dødelighet 

Norge har sammenlignet med andre vestlige land opplevd ganske få dødsfall av Covid-19. Grunnet strenge smittevernstiltak har også andre smittsomme sykdommer fått lavere utbredelse, noe som blant annet gjør at antall døde av sesonginfluensa har gått betydelig ned. Dermed har man heller ikke sett noen generell overdødelighet. Tiltakenes suksess har imidlertid blitt brukt som argument mot at Covid-19 er mer dødelig enn vanlig sesonginfluensa, men det blir ikke direkte sammenlignbart fordi man ikke gjennomfører tilsvarende tiltak for å bremse sesonginfluensa, samt at langt færre tar vaksine mot sesonginfluensa. Statistikk bekrefter også at selv med strenge smittevernstiltak verden over er dødstallene mangedoblet sammenlignet med en vanlig sesonginfluensa. Virusvarianten omikron har derimot vist seg å senke dødeligheten ned mot nivået man ser av vanlig influensa.

Dødsårsak 

En utbredt myte er at alle personer som dør etter å ha testet positivt på Covid-19 blir registrert med dette som dødsårsak, og at dette betyr at dødstallene er kraftig blåst opp. For vestlige land er dette ikke riktig ettersom dødsårsak hos hver pasient stilles av lege. I utviklingsland har man dårligere rutiner for registrering av dødsårsak, men man regner tvert imot med en betydelig underrapportering.

Det er også blitt hevdet at Covid-19 blir oppført som dødsårsak kun på mistanke, men uten at det trenger å foreligge en positiv PCR-test. Dette er også feil.

Diagnostikk 

Det har i hovedsak blitt benyttet PCR-test for å diagnostisere Covid-19. Denne testmetoden har vært utsatt for påstander om upålitelighet, og at de fleste av de antatt smittede egentlig ikke er bærer viruset. Ofte refereres det til en uttalelse fra PCR-testens oppfinner Kary Mullis der han presiserte at testen slår ut på bestemte mønstre i virusets DNA, ikke på selve viruset, og at testen derfor er uegnet til å si noe om virusmengde. Uttalelsene har i tillegg blitt forvrengt og formidlet som om Mullis mente at metoden er uegnet til å påvise virusinfeksjoner. Uttalelsene var imidlertid om HIV-viruset, ikke Covid-19, og selv om testen kan slå ut på virusrester hos en person som ikke lenger er bærer av aktive virus, har den høy pålitelighet.

I november 2020 ble det i en portugisisk rettssak konkludert med at en positiv PCR-test ikke var et juridisk holdbart bevis på at en pasient var smittet, og fire tyske turister ble derfor frikjent for brudd på smittevernreglene. Forskerne som har forfattet studien som det ble referert til har kritisert dommerne for å trekke en slik konklusjon.

En PCR-test vil avhengig av mengde virus i testen bruke et visst antall sykluser før det gis positivt utslag, såkalt Ct-verdi. Ved et høyt antall sykluser er det risiko for falske positiver, altså at prøven gir positivt svar uten at pasientens prøve inneholder viruset. For å minimere risikoen for falske positiver kjører alle prøver med Ct-verdi over 35 på nytt.

Innleggelser 

Det har vært påpekt at antall pasienter innlagt på norske sykehus ikke er særlig høyere enn normalt belegg, og at det tidligere også har vært høyere innleggelsestall. Dette har ført til feiloppfatninger om at Covid-19 ikke har potensial til å overbelaste helsevesenet. Det gir imidlertid ikke et helhetlig bilde å sammenligne kun antall pasienter, da det er stor forskjell på alvorlighetsgrad og behovet for intensivbehandling. Epidemien har også ført til utsettelser av planlagte operasjoner der mange av disse også ville ha medført innleggelse.

Smitteverntiltak

Munnbind 
Myndigheter, spesielt i Asia, anbefalte tidlig bruk av munnbind på offentlige steder. I andre deler av verden gav myndighetene motstridende uttalelser. Flere lands regjeringer og institutter, blant annet i Norge og USA, avviste tidlig i pandemien generell bruk av munnbind i befolkningen, ofte med villedende eller ufullstendig informasjon om deres effektivitet. Kommentatorer har pekt på at meldingene om å unngå utstrakt bruk av munnbind var et forsøk på å håndtere munnbindmangelen forårsaket av innledende passivitet, og bemerket at påstandene gikk utover vitenskapen, eller var bare løgner. Anthony Fauci (nøkkelperson i Det hvite hus' arbeidsgruppe mot Coronavirus) bekreftet i juni 2020 at den amerikanske befolkningen ble fortalt ikke å bruke munnbind på grunn av munnbindmangel. Han fortsatte med å forklare at munnbind faktisk virker.

Det er spredt falske påstander om at bruk av munnbind forårsaker uheldige helserelaterte problemer som lavt oksygennivå i blodet, høyt karbondioksidnivå i blodet og et svekket immunsystem. Noen hevder også feilaktig at munnbind forårsaker antibiotikaresistent lungebetennelse ved å forhindre at patogener pustes ut fra kroppen. Det er også feilaktig hevdet at munnbindet inneholder mikroplast og andre farlige stoffer som man puster inn.

Håndsprit 

Med bakgrunn i en australsk enkeltstudie har det blitt hevdet at bruk av håndsprit som smitteverntiltak har ført til at bakterier har blitt resistente mot sprit. Påstanden er blitt tilbakevist av Folkehelseinstituttet som har påpekt at resultatene fra studien ikke har latt seg replikere, og at den har mottatt kritikk for metodisk svakhet.

Sosial nedstengning 

Da det i Norge ble innført tiltak for å begrense sosialt samvær, ble det hevdet at dette ville føre til en økning i psykiske problemer blant barn og unge. Det er imidlertid ikke registrert flere selvmord blant ungdom under pandemien enn ellers. I Japan har man derimot sett en økning, men kun blant kvinner.

Flere har hevdet at tiltakene knyttet til sosial nedstenging er brudd på Nürnbergprosessen, og det har vært spredt uriktige påstander om at en ny Nürnbergprosess har blitt planlagt mot de ansvarlige for tiltakene. I denne sammenheng har det på amerikanske nettsteder blitt fremmet konspirasjonsteorier om at den norske regjering har blitt tiltalt for forbrytelser mot menneskeheten.

Flokkimmunitet ved gjennomgått sykdom 

Allerede fra 2020 ble det diskutert i Sverige og England å forsøke å oppnå flokkimmunitet i befolkningen som alternativ til nedstenging av samfunnet; flokkimmuniteten skulle da oppnås som følge av at mange nok personer gjennomgikk sykdommen. Gitt at 60–70 % av en befolkning må gjennomgå sykdom for å oppnå en slik flokkimmunitet, ville det ha krevd svært mange menneskeliv før man kom dit.

Vaksiner 

Allerede før de første vaksinene ble klare dukket det opp advarsler om at den kommende vaksinasjonskampanjen i virkeligheten var en planlagt operasjon fra den samme hemmelige makteliten som ble hevdet å så bak selve viruset. De fleste av konspirasjonsteoriene som oppstod var ikke nye, men hentet fra de generelle vaksinekritiske miljøene, og det er i stor grad de samme personene som står bak spredningen av desinformasjonen.

Godkjennelsesprosess 

Utviklingen av en vaksine tar normalt mellom 5 og 15 år. Da pandemien brøt ut ble det satt i gang et intensivt arbeide med å utvikle en vaksine mot viruset. Dette ble igangsatt parallelt fra flere store legemiddelselskaper, og noen av vaksinene tok i bruk mRNA-teknologi. Det at prosessen med å utvikle og teste vaksinene ble effektivisert har av vaksinemotstandere blitt fremstilt som om de er rullet ut før man vet om de er sikre og effektive, og at de som da velger å ta vaksinen deltar i et eksperiment. Noen har også hengt seg opp i at vaksinene kun har betinget godkjenning, og at de derfor ikke er ferdig testet. Med betinget godkjenning menes imidlertid at man gjennom vitenskapelige tester har avdekket at vaksinen gir langt større nytte enn risiko for bivirkninger, men at man vil fortsette å overvåke vaksinen for å fange opp meget sjeldne bivirkninger eller langtidsvirkninger.

Da de aller første vaksinedosene skulle testes på mennesker i Storbritannia, ble det spredt falske nyheter om at den første testpasienten døde.

Effekt 

I likhet med alle andre vaksiner gir ikke vaksinene mot Covid-19 full immunitet til alle som tar dem. Vaksinene har også dårligere effekt mot muterte varianter av viruset, og immunitetet svekkes også gradvis over tid. Det er derfor forventet at en del vaksinerte vil bli smittet, og i en befolkning med høy vaksinasjonsgrad kan det også skje at det er et høyere antall vaksinerte enn uvaksinerte blant de smittede. Dette har blitt feiltolket som at uvaksinerte ikke er mer utsatt enn vaksinerte. Gjør man derimot en relativ sammenligning, finner man at uvaksinerte har langt høyere risiko for sykehusinnleggelse enn vaksinerte, og blant de vaksinerte som innlegges ser man mildere forløp og raskere rehabilitering.

Selv om vaksinene beskytter meget godt mot alvorlig sykdom, har de begrenset evne til å hindre spredning av viruset. Derfor vil man også i en vaksinert befolkning kunne se smittespredning. Ved å håndplukke små utvalg vil det derfor være enkelt å finne data som tilsynelatende støtter påstander om at vaksinene ikke har den påståtte effekt. Et eksempel på dette er hvordan det har blitt påpekt at Gibraltar til tross for svært høy vaksinedekning har opplevd en smittebølge. Mens det er riktig at landet har opplevd en smittebølge, har det kun vært fire dødsfall av Covid-19, og halvparten av de døde var uvaksinerte. Landet har drøyt  innbyggere, og ville være et for lite utvalg å dra konklusjoner fra. Dersom man ser på større datautvalg, ser man en helt klar korrelasjon mellom vaksinedekning og antall dødsfall relatert til Covid-19.

Vaksinestatus 

I likhet med vaksiner mot sesonginfluensa medfører ikke vaksiner mot Covid-19 permanent immunitet, og effekten vil gradvis avta. Av denne årsak er det feilaktig blitt hevdet at dersom man har tatt to vaksinedoser og det har gått noen måneder, regnes man som uvaksinert, og at dette er den egentlige årsaken til at uvaksinerte er kraftig overrepresenterte blant sykehusinnlagte.

Databrikker 

Det har blitt spekulert i at bittesmå databrikker ville injiseres sammen med vaksinen, angivelig for å kontrollere befolkningen via 5G, og at Bill Gates står bak. Rent teknologisk ville det være umulig å lage en databrikke med fungerende antenne som ville ha fått plass i en brikke så liten at den ville kunne passere gjennom sprøytespissen. Ettersom vaksinene leveres i flerdoseglass ville det også være umulig for helsepersonellet som setter vaksinene å vite at hver pasient får en databrikke hver.

Registrering av bivirkninger og dødsfall 

Når en vaksine rulles ut, vil helsemyndighetene ta imot meldinger om mistenkte bivirkninger. Disse behandles og registreres, men uavhengig av om man mistenker en sammenheng med vaksinen. Det har fra noen hold blitt tolket som om ferdig behandlede bivirkningsmeldinger er ensbetydende med at bivirkningene er satt i sammenheng med vaksinen, noe som ikke stemmer. Det er statistisk forventet at helsekomplikasjoner vil oppstå hos noen i tiden etter vaksinasjon, uten at det nødvendigvis har noen sammenheng med vaksinen.

Det registreres også dødsfall i etterkant av vaksinasjon, disse dødsfallene har av noen feilaktig blitt hevdet å være på grunn av vaksinen.

Risiko for sterilitet 

På bloggen Health & Money News ble det i desember 2020 fremsatt påstander om at Covid-19-vaksinen fra Pfizer kunne gjøre kvinner sterile, og at påstanden kom fra selskapets forskningssjef. Begge deler viste seg å være oppspinn.

Det har også versert konspirasjonsteorier om at vaksinasjonskampanjen mot Covid-19 er en fordekt aksjon for å redusere klodens befolkning ved å gjøre dem infertile.

Blødningsforstyrrelser 

Av innmeldte mulige bivirkninger etter covid-vaksinasjon har det i Norge vært sett et betydelig antall meldinger om blødningsforstyrrelser hos kvinner. Lignende meldinger er også sett i andre land.  Dette er svært vanlig blant kvinner i fruktbar alder, og vil derfor statistisk sett inntreffe hos en del i ukene etter vaksinasjon uten at det nødvendigvis har noen sammenheng med vaksinen. Det er derfor ikke vitenskapelig grunnlag for å hevde en slik sammenheng så langt, men Folkehelseinstituttet satt i gang en studie for å finne ut dette.

mRNA og DNA 

I en underskriftskampanje mot forslag til endringer i genteknologiloven ble det hevdet at mRNA-vaksinen kan endre kroppens eget DNA. Det foreligger ingen vitenskapelige observasjoner som tilsier at dette er noen risiko.

Robert Malone 

Selv om Covid-19 er den første sykdommen det er laget mRNA-vaksiner mot, er dette ikke en ny teknologi. Blant de første til å forutse dette potensialet var Robert Malone da han sammen med to kolleger i 1989 publiserte en studie hvor de hadde gjennomført injisering av DNA og RNA inn i celler hos mus. Året etter publiserte han og en forskerkollega en studie hvor de konkluderte at disse injeksjonene kunne transkribere nye proteiner. Det var andre forskere som fortsatte arbeidet frem til at mRNA kunne benyttes til utvikling av vaksiner, likefullt er det mange vaksinenektere som omtaler Malone som oppfinner av mRNA-teknologien.

Malone har under pandemien gått hardt ut mot bruk av mRNA-vaksinene og hevdet at disse bidrar til spredning av viruset fremfor å bremse det. I tillegg har han spredt en rekke andre myter og feilaktige påstander om vaksinene. I desember 2021 ble Malone sin Twitter-konto permanent suspendert. I 2022 ga den vaksinekritiske organisasjonen Children’s Health Defense ut Malones bok Lies My Gov't Told Me: And the Better Future Coming.

Alternative behandlingsformer 

En lang rekke forslag til hvordan man skal kunne forebygge eller behandle Covid-19 har blitt delt på nettsteder og i sosiale medier. I stor grad er det de samme aktørene som tjener penger på kurene som også sprer desinformasjon om epidemien og vaksinene.

Ivermektin 

I forbindelse med koronaviruspandemien var Ivermektin et av legemidlene som var med i studier for såkalt «off-label» bruk. Det vil altså si at man undersøker om eksisterende medisiner kan ha en effekt på en sykdom de opprinnelig ikke var tiltenkt for. Mens man i tidlig fase var optimistiske med tanke på effekt mot Covid-19, har senere oppsummering av forskningen konkludert med at det ikke foreligger tilstrekkelig dokumentasjon på noen effekt. Det har ikke forhindret at legemiddelet har blitt benyttet utstrakt mot Covid-19, særlig i utviklingsland som India. I USA har man sett et antall pasienter bli innlagt på sykehus med alvorlige bivirkninger etter å selvmedisinering med Ivermektin i doser ment på større dyr. I Norge i 2021 beslagla tollvesenet 30000 ulovlig importerte tabletter av denne medisinen, som normalt krever resept og brukes mot skabb.

Favipiravir 

Den norske legen Peter Dvergsdal har tatt til orde for å bruke medisinen favipiravir mot covid-19, og i enkelte land er medisinen også godkjent for bruk. Det er imidlertid ikke solid vitenskapelig dokumentasjon for effekt av denne medisinen, og det påvist alvorlige bivirkninger i dyreforsøk, noe som gjør at man ikke kan anbefale den mot Covid-19.

Hydroksyklorokin 

Malariamedisinen Hydroksyklorokin var en annen foreslått kur mot covid-19, men forskning har slått fast at den ikke har noen effekt mot viruset. Likefullt har det vært leger som har fortsatt å hevde at dette er en effektiv behandling, blant andre har leger tilknyttet den høyreorienterte organisasjonen America’s Frontline Doctors solgt dette og Ivermektin for store summer.

Solhatt 

Det er blitt lagt ut en studie på internett hvor det hevdes at solhatt skal kunne stanse koronaviruset. Studien er imidlertid ikke publisert i noe vitenskapelig tidsskrift og var heller ikke gjennomført på mennesker. Han er også formann for Selskab for Orthomolekylær Medicin som promoterer en rekke alternative behandlingsformer som homøopati, kinesiologi og kvantemedisin.

MMS 

Miracle Mineral Solution (MMS) er et industrielt blekemiddel som i flere tiår har blitt solgt som universalkur. Pandemien ble utnyttet til fornyet salg av MMS selv om det ikke finnes noen dokumentasjon på at det har noen effekt. Oralt inntak av MMS kan gi alvorlig forgiftning, og dødsfall har forekommet. I 2020 ble en far og sønn arrestert og tiltalt for å ha solgt MMS som kur mot Covid-19. Disse påsto da at de hadde forsynt president Donald Trump med en flaske MMS som han hadde brukt selv, og at det var dette presidenten siktet til da han i en tale i april 2020 tok opp muligheten for å injisere desinfeksjonsmiddel for å stanse koronaviruset.

C-vitamin 
Det norske alternative magasinet Caluna er blant dem som har hevdet at C-vitaminer i store doser kan ha effekt mot covid-19. Forskning viser imidlertid at supplementer ikke hjelper på verken alvorlighet eller varighet av en infeksjon.

Eksorsisme 

Vatikanet har lagt ned forbud mot forsøk på å drive ut Covid-19 med eksorsisme etter at dette hadde blitt praktisert i enkelte land.

Personer og organisasjoner

Disinformation Dozen 

Våren 2021 publiserte Center for Countering Digital Hate en rapport som konkluderte med at tolv personer sto bak 65 % av desinformasjon om epidemien og vaksinasjon på internett og i sosiale medier. Disse ble omtalt som Disinformation Dozen og var:
 Joseph Mercola
 Robert F. Kennedy jr.
 Erin Elizabeth
 Sherri Tenpenny
 Ty Bollinger/Charlene Bollinger
 Rizza Islam
 Rashid Buttar
 Sayer Ji
 Kelly Brogan
 Christiane Northrup
 Ben Tapper
 Kevin Jenkins

I Sverige har det vakt reaksjoner at leger har promotert organisasjonen Bota Sverige som har frontet påstander om at vaksinene er farlige og at man i stedet bør beskytte seg mot smitte ved å ta vitamintilskudd. Høsten 2021 ble det varslet at Inspektionen för vård och omsorg startet gransking av legene som promoterte Bota Sverige.

I Storbritannia ble organisasjonen Health Advisory and Recovery Team (HART) dannet våren 2021. Den består av leger, forskere og andre fagpersoner, og har tilkjennegitt kritikk mot landets pandemitiltak. Organisasjonen har også hevdet at en barnebok om Peppa Gris hjernevasker barn fordi den omhandler vaksinering av barn. Det har blitt avslørt at organisasjonen har frontet konspirasjonsteorier under dekknavn i forsøket på å bevare sitt omdømme.

Desinformasjon i Norge 

I Norge har desinformasjon om pandemien i blitt formidlet gjennom miljøer som også før pandemiens utbrudd opererte med alternative verdensbilder. Aktive stemmer i dette miljøet var Kjetil Dreyer og Hans Kristian Gaarder som også var blant initiativtakerne til aksjonen mot svineinfluensavaksinen i 2009. Sistnevnte ble selv smittet av Covid-19 under et arrangement på låven hans som var i strid med de daværende smittevernreglene. Han nektet å oppsøke legehjelp, og døde av sykdommen. Sissel Halmøy etablerte «Bindersinitiativet» som en reaksjon på myndighetenes pandemihåndtering. Halmøy har i mange år vært en frontfigur for å få anerkjent el-overfølsomhet som en reell medisinsk diagnose. På sitt nettsted har organisasjonen publisert påstander om at covid-viruset ikke eksisterer.

Den vaksinekritiske organisasjonen Foreningen for fritt vaksinevalg har gjennomført informasjonskampanjer i forsøket på å få folk til å avstå fra vaksinasjon.

Predikant Aril Edvardsen som selv slet med ettervirkninger etter å ha vært syk med Covid-19, gikk ut med en henstilling til andre kristne ledere om å demme opp for spredning av konspirasjonsteorier om vaksinene i kristne miljøer.

I slutten av 2020 utga Trond Skaftnesmo boken Vaksinetvang i skyggen av koronakrisen hvor det hevdes at risikoen ved å vaksinere seg er større enn ved å la være. I boken fremkommer desinformasjon om vaksiner generelt, blant annet bortforklaring av vaksinenes historiske rolle i eliminering av smittsomme sykdommer basert på materiale fra kjente vaksinemotstandere. 

I 2021 ble boken Corona - en kritisk motstemme utgitt av Christian Paaske, kjent for å promotere idéen om at jorden er flat. I boken hevder han at covid-pandemien egentlig er tredje verdenskrig, og at befolkningen befinner seg i en massepsykose utløst av propaganda gjennom massemedia.

Det norske magasinet Helse, Mat & Livsstil (Hemali) har siden 2020 publisert stoff om helse sett fra et alternativt ståsted, og har formidlet en rekke myter og faktafeil om pandemien og vaksinene.

Tiltak mot desinformasjon 

I flere vesteuropeiske land har man sett at det er lavere vaksinedekning blant innvandrere enn hos landets etniske innbyggere. I Danmark har man spilt inn informasjonsvideoer på en rekke fremmedspråk med informasjon om pandemien og vaksinene for å kunne nå frem til disse gruppene.

NATO og EU har advart mot desinformasjonskampanjer fra Kina og Russland med mål om å sabotere de vestlige lands håndtering av pandemien. Den russiske TV-kanalen Russia Today ble i september 2021 utestengt fra YouTube grunnet spredning av falske nyheter om pandemien.

Flere av de store plattformene for brukerinnhold har definert forbud mot eller merking av desinformasjon om pandemien og vaksinene.

Se også 
 EMF-aktivisme

Referanser 

Covid-19
EMF-aktivisme
Covid-19