alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Vanilje

Vanilje er en smakstilsetning som fremstilles av vaniljeorkidéer. Vaniljeslekten omfatter rundt 50 arter, men bare Vanilla planifolia produserer «ekte» vanilje. Planten tilhører marihåndfamilien og er en orkide. Den er hjemmehørende i Papantla i Mexico, hvor den ble dyrka av totonakerne, men dyrkes nå over store deler av verdens tropiske strøk. Andre arter som benyttes er for eksempel Vanilla pompona og Vanilla tahitiensis. Madagaskar produserer i dag mesteparten av verdens vanilje.

Vanilje brukes ofte i desserter, som crème brûlée, vaniljepudding, panna cotta, eller vaniljeis.

Eksterne lenker 

 History, Classification and Lifecycle of Vanilla planifolia (engelsk)
 Electronic Plant Information Centre fra Royal Botanic Gardens, Kew (engelsk)
 Spices fra UCLA History & Special Collections (engelsk)

Orkidéfamilien
Krydder
Charles Noble Arden-Clarke

Charles Noble Arden-Clarke (født 1898 i Bournemouth, død 1962) var en britisk koloniadministrator. 

Arden-Clarke ble utdannet ved Rossall School. I 1917 gikk han inn i Machine Gun Corps, en ny avdeling som kjempet på vestfronten. Han gjorde deretter militær tjeneste andre steder fram til 1920, da han gikk inn i Colonial Administrative Service. 

Han var kommisjonær i Bechuanaland (dagens Botswana) fra 1937 til 1942. Fra 1949 til 1957 var han den siste guvernøren for Gullkysten, og han fortsatte der som første generalguvernør i Ghana fram til 24. juni 1957 da han fikk avløsning.

I 1946 ble han adlet.

Referanser

Arden-Clarke, Charles Noble
Personer fra Bournemouth
Timianslekta

Bakketimian  Thymus pulegioides
 Kryddertimian Thymus vulgaris
 Kryptimian Thymus praecox
 Småtimian Thymus serpyllum

Timian er en gruppe aromatiske krydderurt-arter som kan bli opptil 40 cm høye. Den er hjemmehørende i Europa, Nord-Afrika og Asia.

Bruk 
Vanlig timian er et meget utbredt kjøkkenkrydder. Sitrontimian  er også et populært krydder. Derimot er Thymus pseudolanuginosus og Thymus serpyllum uegnet som krydder, men er populære hagevekster. Timian benyttes gjerne til smakssetting av kjøtt, supper og stuinger. I det franske kjøkken er det en viktig bestanddel i en bouquet garni og i Herbes de Provence. Den benyttes også utstrakt i det vestindiske kjøkken. I Jordan inneholder krydderblandingen zahtar timian.

Eksterne lenker 
 

Leppeblomstfamilien
Urter
Krydder
Røde blomster
Stauder
New Patriotic Party

New Patriotic Party, forkortet NPP, er et liberalkonservativt politisk parti i Ghana. Det regnes som et sentrum–høyreparti. Partiet kan spore sine røtter tilbake til United Gold Coast Convention (UGCC), som ble dannet i 1947 med mål om ghanesisk uavhengighet fra det britiske koloniherredømmet, og som senere inngikk i flere nye partidannelser. Siden demokratiseringen i Ghana i 1992 har New Patriotic Party og sentrum–venstrepartiet National Democratic Congress vært de dominerende partiene i ghanesisk politikk. New Patriotic Party hadde flertallet i Ghanas parlament og regjeringsmakten under president John Kufuor fra 2001 til 2009, og fikk på nytt flertall og regjeringsmakt med president Nana Akufo-Addo fra 2017.

Eksterne lenker 
 

Politiske partier i Ghana
Politiske partier etablert i 1992
1990-årene i Ghana
1992 i Afrika
Kaffekopp (mål)

Kaffekopp er et tradisjonelt matlagingsmål for måling av volum. Kaffekopp er ikke en SI-enhet. Enheten kaffekopp har ikke noe eget symbol. En kaffekopp er vanligvis definert som 150 milliliter (som er lik 1½ desiliter) internasjonalt, men dette kan variere etter hvor man er i verden.  

Kaffekopp er en enhet som av og til brukes i matlaging. Enheten forekommer særlig i eldre matoppskrifter. På enkelte kaffetraktere har kolben og/eller vanntanken en skala som er inndelt i kaffekopper.

Omregning 

Med utgangspunkt i at en kaffekopp tilsvarer 150 ml, vil 1 kaffekopp være lik:
150 kryddermål
30 teskjeer
15 barneskjeer
10 spiseskjeer
6⁄10 (0,6) tekopper

Og motsatt:
1 kryddermål = 1⁄150 kaffekopp
1 teskje = 1⁄30 kaffekopp
1 barneskje = 1⁄15 kaffekopp
1 spiseskje = 1⁄10 kaffekopp
1 tekopp = 12⁄3 (1,666…) kaffekopper

1 kaffekopp er, i forhold til SI-enheten liter, lik:
 150 milliliter
 15 centiliter
 1,5 desiliter
 0,15 liter

Og motsatt:
 1 milliliter = 0,00666… kaffekopper
 1 centiliter = 0,0666… kaffekopper
 1 desiliter = 0,666… kaffekopper
 1 liter = 6,66… kaffekopper

Se også 
 Matoppskrift

Volumenheter
Kazan

Kazan (russisk: Каза́нь; tatarisk: Казан) er hovedstaden i den russiske delrepublikken Tatarstan. Byen har 1,5 millioner innbyggere, og er det viktigste senteret for tatarisk kultur.

Historie 

En forgjenger til Kazan var den gamle byen Bulgar. Vikinger nevnes her i 921. Den nåværende byen ble antagelig grunnlagt i slutten av 1200-tallet. Den ble ødelagt av moskovittiske styrker i 1399 men ble gjenoppbygd. Den var fra 1400-tallet hovedstad for det mongolske Kazan-khanatet frem til 1552 da byen ble inkorporert i Tsarrussland av Ivan IV. I 1708 ble byen hovedstad i guvernementet Kazan.

Under et bondeopprør under ledelse av Jemeljan Pugatsjov fra 1773 til 1774 ble byen brent, men ble gjenreist av Katarina II. Etter den russiske revolusjon var den en kort tid det selvstendige Tatarstans hovedstad mellom 1917 og 1920. Så ble den del av Sovjetsamveldet.

Se også 
 Kazan-khanatet

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Tatarstan
Festninger i Russland
Byer ved Volga
Bosetninger etablert i 1177
Kulturhovedsteder (TÜRKSOY)
Kazan
Divisjon (andre betydninger)

Divisjon (latin divisio = «deling») har flere betydninger:

 Divisjon (matematikk)
 Divisjon (forband), militær enhet
 Divisjon (idrett), se nivå-delingen i Seriesystemet
 Divisjon (biologi), en av de aller høyeste kategori brukt i den biologiske systematikken
 Divisjon (administrativ enhet)
 Divisjon (næringsliv)
Retoromanske språk

Retoromanske språk (i vid forstand) er en språkgruppe som omfatter de 4 romanske språkene friulisk, ladinsk, retoromansk (i egentlig forstand) og et fjerde utdødd språk, tergestinsk, som ble talt fram til rundt år 1900 i Trieste og Istria. Totalt fins om lag 400 000 brukere av retoromanske språk i et ikke-sammenhengende område fra Graubünden (Sveits) i vest via Trentino-Syd-Tirol til Friuli-Venezia Giulia (Italia) i øst. Så godt som alle morsmålsbrukere av retoromanske språk er to- eller trespråklige med italiensk eller tysk som annetspråk.

Det er ikke enighet blant språkforskere om at disse tre språkene virkelig er nærmest beslektet med hverandre. Mye tyder på at det en gang fantes et dialektkontinuum mellom dagens Sankt Gallen i nordvest og Istria i sydøst, at det altså fantes et sammenhengende romansk språkområde med store dialektforskjeller, men uten språkbarrierer. På grunn av fortrengningen gjennom tysk og påvirkningen fra italiensk har dialektene/språkene delvis bare blitt bevart i utpregede fjellstrøk (retoromansk i Graubünden i Sveits og ladinsk i Dolomittene i Nord-Italia).

Det som er usikkert, er om dette språkområdet var avgrenset gjennom en språkbarriere mot sør. Hvis dette ikke var tilfellet, ville språkene være like mye i slekt med italiensk som med hverandre. Dette synspunktet ble misbrukt av de italienske fascistene, som oppfattet retoromansk, ladinsk og friulisk som italienske dialekter. Derfor gjorde Mussolini krav på Graubünden, mens ladinsk og friulisk ble undertrykt i Italia (se italienisering). Det var som reaksjon på dette kravet at Sveits «opphøyde» retoromanskens status ved å gjøre det til offisielt språk i 1938.

Flertallet av lingvistene tror derimot at retoromansk, ladinsk og friulisk stammer direkte fra latin uten nevneverdig påvirkning fra italiensk. Navnet retoromansk kommer av at man tidligere antok at språkene inneholdt rester av det retiske språket  et sannsynligvis ikke-indoeuropeisk språk som ble talt av befolkningen i provinsen Raetia i Romertiden. Det er imidlertid forholdsvis få spor etter det retiske substratspråket, og i friulisk mangler de helt. Derimot er det påvist spor etter et keltisk substratspråk.

Nord i Trentino (Val di Non og Val di Sole) snakkes det dialekter som av noen språkforskere anses som en overgang mellom retoromansken som snakkes i Graubünden og ladinsken som tales i Dolomittene. Selv hvis dette stemmer, har påvirkningen gjennom italiensk vært så sterk at dialekten i dag vanligvis regnes som avart av italiensk. Lengst nord i Veneto (Cadore) tales det dialekter som kan tolkes som en overgang mellom ladinsk og friulisk.

Eksterne lenker 
 
 RadioTelevisiun Svizra Rumantscha.   Radio- og TV-sendinger på retoromansk i Sveits.
 Rai Radio TV ladina.    TV-sendinger på språket ladin i Dolomittene.
 Radio Onde Furlane.   Internettradio på friulisk.
 Infoside om rumantsch i Sveits.
Friulisk

Det friuliske språket er et romansk språk som tales av deler av befolkningen i det nordøst-italienske landskapet Friuli.
Friulisk har anslagsvis 350 000 brukere, men mange av disse bruker italiensk som førstespråk.
I den autonome regionen Friuli-Venezia Giulia har friulisk status som offisielt språk ved siden av italiensk og slovensk og brukes som skolespråk i mange kommuner.
Friulisk tales også i noen få kommuner øst og lengst nord i Veneto.

Det Store friuliske leksikon ble publisert i Udine etter den andre verdenskrig

Under fascismen ble språket undertrykt av italienerne.

Språket er trolig nærmest beslektet med ladinsk og retoromansk.

Bibliografi
 Paola Benincà, Laura Vanelli, Linguistica friulana, Unipress, Padova, 2005.
 Franc Fari (cur.), Manuâl di lenghistiche furlane, Forum, Udine, 2005.
 Giuseppe Francescato, Dialettologia friulana, Società Filologica Friulana, Udine, 1966.
 Giovanni Frau, I dialetti del Friuli, Società Filologica Friulana, Udine, 1984.
 Sabine Heinemann, Studi di linguistica friulana, Società Filologica Friulana, Udine, 2007.
 Carla Marcato, Friuli-Venezia Giulia, Laterza, Roma – Bari, 2001.
 Georg Pagitz: Friaulisch Wort für Wort, Bielefeld, Reise Know-How, 2007.
 Piera Rizzolati, Elementi di linguistica friulana, Società Filologica Friulana, Udine, 1981.
 Paolo Roseano, La pronuncia del friulano standard: proposte, problemi, prospettive, Ce Fastu?, LXXXVI (2010), n. 1, p. 7-34. 
 Federico Vicario (cur.), Lezioni di lingua e cultura friulana, Società Filologica Friulana, Udine, 2005.
 Federico Vicario, Lezioni di linguistica friulana, Forum, Udine, 2005.
Nuovo Pirona, Store friuliske leksikon, Udine.

Eksterne lenker
 Radio Onde Furlane, friulisk internettradio

Retoromanske språk
Språk i Italia
Enevald Flåten

Enevald Flåten (født 20. juli 1952) var grunnlegger av frimenigheten Levende Ord i Bergen. Han var pastor i menigheten fra 1992 til 2006. Forsamlingen skiftet navn til Credokirken i 2009. 

Enevald Flåten kommer opprinnelig fra Vigrestad på Jæren, der han blant annet startet Jæren kristne senter på Nærbø i Hå kommune i 1987, inspirert av Ulf Ekman i den svenske trosbevegelsen og Livets Ord i Uppsala. Menigheten etablerte en kristen grunnskole på Nærbø i 1990. I 1992 flyttet Flåten skolen og virksomheten til Bergen og etablerte trosmenigheten Levende Ord der.  

Flåten hadde en sterk posisjon som leder og forkynner. Flere av talene hans er utgitt i bokform, blant andre Nåde, En familie etter Guds hjerte og En menighet etter Guds hjerte. Etter langvarig uenighet i menigheten gikk Flåten, våren 2006, ut i permisjon. I mars 2007 ble Flåten oppsagt etter at man var kommet frem til en enighet om sluttpakke. Noen år etter konflikten kom det fram et annet bilde av Enevald Flåten. I et intervju med Vårt Land erkjente Flåten selv at han var kontrollerende og autoritær da han var pastor i Levende Ord.

Da Enevald Flåten sluttet som pastor i Levende Ord i Bergen, flyttet han til Fevik der han ble medlem av Skjærgårdskirka, som var grunnlagt av medarbeideren Glenn Rasmussen.Både Flåten og Rasmussen meldte seg ut i 2008.Kirken skiftet samtidig navn til Fevik Misjonskirke. Flåten lanserte planer for en ny menighet i Bergen i 2012. Planene var ikke konkrete, og Flåten kunne heller ikke gi noe konkrete opplysninger om hvor og når han skulle starte opp menigheten. I 2014 inngikk Flåten et samarbeid med en mentorgruppe som skulle hjelpe ham tilbake til tjeneste innen pinsebevegelsen. Året etter meldte avisen Dagen at også dette samarbeidet hadde opphørt..

Referanser 

Norske pastorer og predikanter i Trosbevegelsen
Personer fra Hå kommune
Fødsler i 1952
University College Dublin

University College Dublin (UCD, også kalt National University of Ireland, Dublin) er Republikken Irlands største universitet, med mer enn 20 000 studenter. Det ligger i hovedstaden Dublin. Universitetet er en del av National University of Ireland. 

Det ble grunnlagt 2. desember 1908 ved kongelig charter, under navnet University College, Dublin. Det er en fortsettelse av det tidligere Catholic University of Ireland, som ble grunnlagt 18. mai 1854, og som ble ledet av kardinal John Henry Newman. Det hadde senere i en periode navnet University College Dublin, og var underlagt Royal University of Ireland fra 1880.

Det ble i 1960-årene foreslått at University College Dublin skulle slås sammen med University of Dublin, hvis eneste college er Trinity College Dublin. Av forskjellige grunner skjedde ikke dette. Det kom også et forslag tidlig i 1970-årene om at University College Dublin skulle bli et selvstendig universitet, noe som pr. januar 2005 ikke har skjedd.

Sted
Opprinnelig lå University College Dublin på Earlsfort Terrace, hvor Royal University of Ireland hadde ligget tidligere. I 1950-årene flyttet det til bydelen Belfield, i den sørlige delen av Dublin. Campus er omkring 1,4 km² stort. Flyttingen var resultatet av et arbeid som hadde pågått siden 1930-årene med å skape et moderne universitet. Innen 2003 hadde det aller meste av universitetet flyttet. 

En av dets tidligere bygninger, Royal College of Science i Merrion Street, tilhører noe den irske regjeringen, og rommer blant annet Taoiseachs kontor.

University College Dublin hadde også en eiendom i Glasnevin, Albert Agriculture College, som nå huser Dublin City University.

Se også 
 University College Dublin AFC

Referanser

Eksterne lenker
 

Dublin, University College
Dublin
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1908
Lakselv

Lakselv (på kvensk: Lemmijoki; på nordsamisk: Leavdnja) er et tettsted og administrasjonssenteret i Porsanger kommune i Finnmark. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar . Lakselv ligger innerst i Porsangerfjorden. E6 går gjennom stedet, og fra Lakselv går fylkesvei 98 til Tana bru.

Stedet
Lakselv har en mellomstor flyplass, Lakselv lufthavn, Banak, med daglige forbindelser til Tromsø betjent av Widerøe, såvel som charterflygninger i sommersesongen. Der finnes også redningshelikopterskvadronen ved Banak flyplass. Skvadronen har to Sea King helikopter stasjonert på Banak. Flyplassen ligger cirka 2,5 kilometer nord for Lakselv sentrum.

Lakselv har et stort utvalg av forretninger og varer sammenlignet med folketallet, og fungerer også som et handelssted for omkringliggende kommuner. Lakselv er for øvrig Finnmarks fjerde største handelssted.

Lakselv huser også Finnmarkseiendommen (FeFo), som ble opprettet 1. juli 2006. FeFo forvalter 96% av grunnen i Finnmark.

Fritidsaktiviteter
I juli arrangeres festivalen Midnattsrocken på Brennelvneset. Festivalen presenterer årlig 20-25 nasjonale og internasjonale artister, og samler tusenvis av publikummere. Festivalen ble arrangert i årene 1984–1989 og etter en pause ble festivalen gjenopptatt i 2001. Festivalen er nå blant de største musikkfestivalene i Nord-Norge.

Naturen rundt Lakselv har mange muligheter for friluftsliv. Lakselva renner igjennom Lakselvdalen og er kjent for storvokst laks. Det finnes også utallige fiskevann i området rundt Lakselv.

Porsangerfjord Idrettspark ligger i Lakselv, med fotballhall, sportshall, svømmehall, varmebasseng, klatrevegg og stadion for fotball og friidrett.

Kjente lakselvværinger  
Lars Iver Strand, fotballspiller

Se også 
Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

Referanser 

Bosetninger i Porsanger
Tettsteder i Troms og Finnmark
Nykirke

Nykirke er et tettsted i Horten kommune i Vestfold. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger øst for E18 omtrent ti kilometer vest for Horten sentrum. Vestfoldbanen går gjennom Nykirke, men Nykirke stasjon er nedlagt. Dermed er nærmeste stoppested Skoppum stasjon. Nykirke kirke ligger her.

Kjente personer fra Nykirke
Jørgen Jalland (1977), fotballspiller
Olaf Tufte (1976), roer

Referanser

Eksterne lenker
 Horten kommune om Nykirke
 Om aktiviteter og historie 

Tettsteder i Vestfold og Telemark
Bosetninger i Horten
Høgskolen i Molde

Høgskolen i Molde, vitenskapelig høgskole i logistikk (HiMolde) ble etablert 1. august 1994 og godkjent som vitenskapelig høgskole i logistikk 1. januar 2010. Høgskolen i Molde var resultatet av at Møre og Romsdal distriktshøgskole, Molde og Sjukepleierhøgskolen i Molde ble slått sammen som en del av Høgskolereformen i 1994. I dag har høgskolen omkring 3700 studenter og 270 tilsatte. Høgskolen i Molde har studiesteder i Molde og Kristiansund.

Den opprinnelige distriktshøgskolen ble opprettet i 1969, som en av de tre første i landet med studier innen EDB og økonomi.

Høgskolen tilbyr fag- og profesjonsstudier innen helse- og sosialfag, logistikk, økonomi, sport management, informatikk, rettsvitenskap og samfunnsfag. Skolen er kanskje mest kjent for sine studier innen transportøkonomi og logistikk. Disse kan tas i varierende lengder fra halvårsenheter til bachelorgrader, mastergrader og doktorgrad, samt en rekke kurs-, etter- og videreutdanninger.

Innen transportøkonomi og logistikk er skolen nasjonalt knutepunkt for forskning og utdanning. Høgskolen er Norges eneste utdanningsinstitusjon som tildeler doktorgrad i logistikk, en rett den oppnådde i 2003. Høgskolen har en samarbeidsavtale med Transportøkonomisk institutt blant annet med fokus på å fremme forskningsmessig samarbeid gjennom forskerutveksling, bistillinger, doktorgradsutdanning, felles prosjekter mv, samt å fremme samarbeid om undervisning og formidling rettet mot samferdselssektoren.

Innen helse og sosialfag har høgskolen et felles doktorgradsstudium – Profesjonsutøvelse mellom fag, bruker og forvaltning – sammen med Høgskolen i Volda (som ble akkreditert 19. juni 2014).

Høgskolen tilbyr også utdanning opp til mastergradsnivå i helsefag, sport management, økonomi og administrasjon, og samfunnsfag, bachelorgrad i juss, og årsstudium i it og idrett.

Høgskolens tre avdelinger er:
 Avdeling for logistikk (LOG)
 Avdeling for økonomi og samfunnsvitenskap (ØS)
 Avdeling for helse- og sosialfag (HS)  

Høgskolen er internasjonalt orientert, og huser blant annet en egen seksjon av Erasmus Student Network. Skolen har en stor andel av utenlandske studenter på mastergrads- og doktorgradsnivå i logistikk. Studentene ved høgskolen tilbys også ta deler av sin ordinære utdanning i utlandet, blant annet gjennom en rekke bilaterale utvekslingsavtaler med utenlandske samarbeidsinstitusjoner i Europa, USA, Canada, Australia og Sør-Afrika. Høgskolen har også en samarbeidsinstitusjon i Kina.

Høgskolen i Molde ble akkreditert som vitenskapelig høyskole (innen fagområdet logistikk) av NOKUT 1. januar 2010.

Høgskolen i Molde var den første norske utdanningsinstitusjonen i Second Life. Den virtuelle campusen heter Kamimo og er en plattform for e-læring. Kamimo er utviklet av reklamebyrået Design Container.

Se også
 Studentsamskipnaden for Romsdal og Nordmøre
 Yggdrasil (studentavis)

Referanser

Eksterne lenker
 Høgskolen i Molde
 Møreforsking Molde AS
 Molde kunnskapspark

Vitenskapelige høyskoler i Norge
Statlige høgskoler i Norge
Kultur i Molde
Utdanning i Kristiansund
Utdanning i Molde
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1994
Høgskolen i Molde
Structured Query Language

Structured Query Language (SQL) er et spørrespråk for databaser som benyttes til å formulere og kjøre operasjoner mot relasjonsdatabaser (RDBMS) og som originalt er basert på relasjonsalgebra og -regning. Mange av dagens databasesystemer tilbyr SQL som kontrollgrensesnitt. På norsk brukes også begrepet "strukturert spørrespråk" .

SQL definerer flere operasjoner og disse kan sorteres inn i tre grupper:

 Strukturelle operasjoner (data definition language)
 create, lage database, databasetabell, databaseregel eller lignende
 drop, slette database, databasetabell, databaseregel eller lignende
 alter, endre databasetabell, databaseregel eller lignende

 Operasjoner mot data (data manipulation language)
 insert, sette data inn i en databasetabell
 delete, slette data fra en databasetabell
 update, oppdatere data i en databasetabell
 select, velge ut data fra en eller flere databasetabeller

 Kontrolloperasjoner (data control language)
 grant, gi brukere av databasen eksplisitte rettigheter til å utføre en eller flere operasjoner, eventuelt på bestemte tabeller
 revoke, frata brukere av databasen eksplisitte rettigheter til å utføre en eller flere operasjoner, eventuelt på bestemte tabeller

Selv om SQL er både ANSI- og ISO-standardisert, leveres de fleste databaseprodukter med proprietære utvidelser av språket. Særlig merkes forskjellene i de deler av SQL som omhandler databasetransaksjoner, for ikke å nevne de utvidelser som blir gjort av databaseleverandørene for å støtte scripting.

Historie
Den første versjonen av SQL ble utviklet hos IBM av Donald D. Chamberlin og Raymond F. Boyce tidlig på 1970-tallet. Denne versjonen som het SEQUEL var designet for å manipulere og hente data lagret i IBMs originale relasjonsdatabaseprodukt System R. Språket ble senere formelt standardisert av American National Standards Institute (ANSI) i 1986.  Etterførlgende versjoner av SQL standarden har blitt utgitt som International Organization for Standardization-standarder (ISO).

Referanser 

Databaser
Subaru

Subaru er et japansk bilmerke. Subaru er bilproduksjonsselskapet til Fuji Heavy Industries Ltd., og er i Norge representert med modellene Trezia, Impreza, Forester, Levorg, Legacy, Outback og XV. Høsten 2011 ble Trezia introdusert som erstatning for Justy. Modellen er en søstermodell til Verso-S. Den produseres av Toyota og har i motsetning til øvrige Subaru-modeller forhjulsdrift. 

Subaru-modellene har hatt flere klassiske kjennetegn: Mest vanlig er bilene med levert med firehjulstrekk (kalt All Wheel Drive) og med boksermotor men også levert med forhjulstrekk og rekkemotor.

Subaru-navnet kommer av det japanske navnet for stjernebildet Pleiadene. Dette japanske ordet betyr «å regjere» eller «samle». Dette stjernebildet går igjen i logoen, der de seks stjernene representerer de seks selskapene som ble slått sammen for å danne Fuji Heavy Industries Ltd. etter andre verdenskrig. Ovalen rundt stjernene symboliserer at de er en del av en større stjernebilde.

Historie
Subaru startet som «Flyets forskningslaboratorium» i 1917, ledet av Chikuhei Nakajima. I 1931 ble selskapet reorganisert under navnet «Nakajima Aircraft Co., Ltd». Ved slutten av andre verdenskrig ble Nakajima Aircraft reorganisert på nytt. Denne gangen under navnet Fuji Sangyo Co, Ltd. I 1946 lagde selskapet sin første Rabbit motorscooter med reservedeler fra fly brukt under krigen. I 1950 ble selskapet delt inn i tolv mindre selskaper og i tidsrommet 1953-1955 ble fire av disse og et nydannet selskap fusjonert til det vi i dag kjenner som Fuji Heavy Industries.

Motorsport

Subaru er spesielt kjent for sin store satsing på rally, der norske Petter Solberg ble verdensmester i 2003 i en Subaru Impreza WRC 2003. Tidligere verdensmestre i rally som kjørte Subaru: 2001 – Richard Burns, Storbritannia og 1995 – Colin McRae, Storbritannia. Subaru vant også konstruktørmesterskapet i 1995, 1996 og 1997.
I 2008 trakk Subaru seg ut av rallysporten på grunn av den globale finanskrisen.

Eksterne lenker
 Den norske importøren
 www.subaru-impreza.de

Bilmerker
Japanske bilprodusenter