Værlegata 12 (Moss)

Værlegata 12 består av to bolighus med adressene A, B og C  som ligger i Moss sentrum. Det er et historisk vernet bygg etter PBL og ble vernet 27. februar 2019.[1] Værlegata 12 er bevart grunnet alder, representativitet, autensitet, og historisk betydning. Boligen er vernet etter vernekategori 2, som betyr at det vil fortsette å stå nesten uendret i lang tid framover. Gaten ble opparbeidet i senempireperioden og har blitt brukt som både bolig og velferdsstasjon.

Beboere 
Carl Ludvig Larsen døde trolig i 1920. Samme året fikk hans kone, Ida Kathrine Larsen, huset. I 1926 omkom Ida, og hennes arvinger tok over Værlegata 12. Vi antar at arvingene hennes bodde der frem til det ble brukt som en velferdssentra under andre verdenskrig. Værlegata 12 ble bygget i år 1850 som et flytteprosjekt for tollbetjent Larsen og deretter flyttet T. Thoresen inn før han senere solgte huset til agent Carl Larssen, i 1926 ble huset arvet av hans enkes arvinger. Thomas Knudsen bodde også i værlegaden. Thomas bodde i Værlegaden 12 A, og var lærer på den lokale skolen. Thomas bodde trolig fra 1950-1970 i værlegaden 12 A.

Historie 
I løpet av de siste 200 årene har boligen gått fra å hete Værlegaden 332 (A ,B ,C), til Værlegata 12 (A ,B ,C) som adressen heter i dag. Årsaken til at den het Værlegaden var på grunn av at Norge var under dansk styre (1537-1814).

Før i tiden var Værlegata, som nå, en typisk småbygate hvor de fleste av byggene hadde sin dobbelte trapp midt på fasaden. Dette kan vi se på hovedbygget til Værlegata 12. Gaten var som de fleste andre gater i Moss steinsatt med runde kampesteiner.På 1800-tallet skilte gaten seg ut fra resten av byen ved at alle beboerne der hadde det nokså likt. Det bodde nesten bare folk i gaten som satt trangt i det.

15.april 1858 startet en brann i Moss. Brannen tok med seg blant annet rådhuset med verdifullt arkiv, i tillegg til den gamle vakre kirken. Husene øverst i Værlegaten ble også skadd, mens Værlegata 12 forble upåvirket.

Husets byggestil 
Under senempireperioden, som var en fase for klassisistisk arkitektur og håndverk, ble den øvre delen av Værlegata opparbeidet og bebygget. De fleste byggene i Værlegata ble bygget fra 1830–1850, mens de byggene som ligger mer sentralt i gaten ble bygget i 1836. Værlegata 12 er sammensatt av to forskjellige bygninger. Værlegata 12 A er sefrak registrert, mens Værlegata 12 B og C er ikke registrert. Værlegata 12 A er en og en halv etasjes bygning som har ett halvvalmtak med svai. Huset er hovedsakelig bygget av tre med en kledning i trepanel, slik at tømmerkonstruksjon var en stor del av husets opprinnelse. Grunnmuren til huset er bygget opp av naturstein. Hovedbygningen stod opprinnelig på Refsnes, men ble senere flyttet til Værlegata i 1846. Værlegata 12 B og C ble bygd i 1846 eller muligens senere. Det er en 1 etasjes bygning med et flatt tak som har skrå helling.

Kontekst 
Rundt 1700 bodde det rundt 900-1000 innbyggere i Moss. Moss Jernverk ble grunnlagt i 1700, og ble en av de viktigste bedriftene i byen. Fra 1750-årene og utover var verket spesielt kjent for sitt kanonstøperi, som leverte kanoner og kuler til festningsverk og marinen. I 1780- og 1790-årene var fabrikken den største leverandøren av spiker i landet og produserte også diverse verktøy. Mange, spesielt forretningsfolk, mente det var på tide å få sin egen bystatus og fordelene som fulgte med. Frederik IV ga Moss bystatus 10. august 1720, noe som gjorde den til Norges tolvte by. Kongen fikk vite om byens eksistens noen år tidligere. Under det første norske felttoget i 1716 tok svenske tropper byen til en havn som kunne forsyne soldater til Christiania. Det første slaget om Moss var et lite angrep på det svenske lageret på Moss Jernverk. Dette hadde kun en kortsiktig effekt da det ikke kuttet kraftledningen.  

Den 1. August ble Mosstraktaten underskrevet ved Moss Jernverks kontorbygg, senere kjent som Kongresshallen. Traktaten mellom Norge og Sverige avsluttet krigen etter Danmarks uavhengighet. Norge inngikk en personlig union med Sverige, men den svenske herskeren måtte godta Eidsvollsgrunnloven. Norge ble internasjonalt anerkjent som et selvstendig land, i stedet for å være en del av Sverige som planlagt i stormaktsoppgjøret etter Napoleonskrigene. I tillegg til å avslutte mellomstatlig krigføring og legge grunnlaget for fredelig medlemskap, førte konvensjonen i det lange løp til Norges grunnlov da Norge fikk uavhengighet fra Sverige i 1905. 1 . august er offisiell mosedag på grunn av dette. en hendelse Mossefossendagen feires samme dag; Kongressenteret ligger rett ved fossen. Samtidig fikk Christian Frederik, valgt til Norges konge av Riksforsamlingen, kritikk på vegne av kongressen, men nylig kritiserte historikere ham for et meget godt diplomatisk arbeid som kunne sikret Norge en fri status i unionen med Sverige. og på sikt norsk selvstendighet. I 1996 avduket kong Harald V sin statue rett ved siden av Konventionsgården I 1801 grunnla Momme Peterson selskapet nå kjent som Peterson og Søn, en av bærebjelkene i mosseindustrien. På 1800-tallet led Moss av flere store koleraepidemier. I 1800 kom Moss i rampelyset da en mann ble hengt. Dette var siste gang straffemetoden ble brukt i Norge og det ble sterkt motarbeidet. I 1879 fikk byen jernbaneforbindelse med Christiania.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byggverk i Moss
Værlegata (Moss)
Kulturminner i Moss