alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Slamsuger

Slamsuger er en teknisk, mekanisk enhet som er laget for å suge slam, avløpsvann, sandfang og lignende.

Slamsugere er tilgjengelig i alle kommunene i Norge, fordi Stortinget har lovbestemt slamtømming av mindre, private avløpsanlegg. En slamsuger er som oftest påmontert en lastebil, og ligner på en tankbil. Noen mindre kommuner har slamsugerenheten som en traktorhenger.

Slammet som skal suges er som oftest i oppsamlingstanker under bakkenivået, så derfor må slamsugeren ha en kompressor som produserer vakuum på enheten.

Slam suges opp via en gummislange og inn på slamtanken. Inntaket på slamtanken er høyt opp for å hindre tilbakeføring av slammet ved akutt vakuumtap. Når slamtanken er full må slamsugeren på et godkjent mottak for å levere slammet. Dette er enten lagune, kloakkrenseanlegg, lagringsbasseng, lagringstank eller annet egnet sted.

Mange av dagens slamsugere har også høytrykkspyler, og kalles «kombi-bil» på fagspråket. Disse er utformet forskjellig, vanntanken kan ligge rundt slamtanken, de kan være store som slamtanken, en kombibil kan ha en like stor vanntank som slamtank, f.eks, viss slamtank har en kapasitet på 10 kubikk, kan også vanntanken ha det, alt etter hva kunden som bestiller bilen ønsker. Man har også skyvbare skott, det vil si at man har en bevegelig del inne i tanken der man kan dele på mengde vann å slam, alt etter ønske. Disse høytrykkspylerene er utviklet for å åpne tette og igjengrodde rør. Høytrykks slangene som brukes kan variere i størrelse, , mest vanlig er vel 1 tomme og halv tommes slanger. Til disse brukes det forskjellig form for dyser, disse er utviklet i forskjellig form å størrelse. Trykket fra pumpen kan variere ut ifra hvilken pumper man velger og ikke minst vil ha, alt etter hva kunde vil ha. Det som er viktig er at det ikke kjøres for mye trykk i gamle sementrør da strålene fra vannet kan ødelegge mer en de gagner. en 120 meter lang nylon slange veier godt over 100 kg, allikevel klarer man å dra dette ut med vanntrykk på dyse på noen sekunder viss røret er åpent og ingen hindringer. Det er store krefter ute å går.

Avfall
Pumpestasjon

En pumpestasjon er en teknisk innretning i et rørsystem for å transportere drikkevann, industrivann, overvann eller spillvann rundt i samfunnet.

I Norge har man mange pumpestasjoner for å frakte drikkevann fra vannkilden til forbruker, og for å frakte spillvann tilbake til kloakkrenseanlegg, eller overvann til utløpssted. Det er som oftest kommunene som har slike anlegg, eller større private vann og kloakkrenseanlegg. 

En pumpestasjon er et lite bygg eller kummer som er plassert på strategiske plasser rundt i Norge. Inne i hver stasjon er det en lagringstank eller basseng. Vannet kommer rennende med selvfall ned i lagringsplassen, for deretter å bli pumpet videre for å oppnå trykk i drikkevannet, eller for å få spillvann eller overvann over en høyde i terrenget.

I perioden 1960–1990 var de fleste pumpestasjoner som vist på bildet, små bygg på 2,5 ganger 2,5 meter, og rødmalt. I nyere tid finnes det pumpestasjoner som passer inn i omgivelsene, både i laftet tømmer, stål og som små kunstverk.

Avfall
Vannforvaltning
Gjenvinning
Marit Myrmæl

Marit Myrmæl (født 1954) er en norsk idrettsleder og tidligere langrennsløper som var en aktiv utøver fra slutten av 1970-årene til begynnelsen av 1980-årene.

Myrmæl deltok i tre olympiske leker (1976, 1980 og 1984). Hennes beste individuelle plassering kom i Sarajevo i 1984 da hun ble nr. 7 på 10 km. Hun har også en 5.-plass fra stafetten i Innsbruck i 1976. Hun var med å ta bronse under stafetten i OL 1980 i Lake Placid. Hun ble norsk mester fire ganger – 5 km 1976, 10 km 1979 og 20 km 1977 og 1979.

Etter karrieren som aktiv idrettutøver har hun hatt en rekke verv og stillinger innen norsk idrett. Hun var sportssjef under VM på ski i 1997 og var leder av internasjonal avdeling i Norges idrettsforbund fra 1997 til 2002. Hun har siden vært tilknyttet Olympiatoppen og hatt verv i Den europeiske olympiske komiteen (EOC).

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Marit Myrmæl

Personer fra Meldal kommune
Norske langrennsløpere
Norske idrettsledere
Olympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1976
Langrennsløpere under Vinter-OL 1976
Deltakere under Ski-VM 1978
Medaljevinnere under Vinter-OL 1980
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1980
Langrennsløpere under Vinter-OL 1980
Deltakere under Ski-VM 1982
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1984
Langrennsløpere under Vinter-OL 1984
Norgesmestere i langrenn
Olympiske medaljevinnere i langrenn
Sandfang

Sandfang er en enkel mekanisk renseprosess for å skille ut sand, grus, og jord fra vann.

Det finnes flere hundretusener av sandfang i Norge. Alle sluk, kummer og rister i og ved gater og veier, og alle dreneringskummer ved boliger og bygg er kategorisert som sandfang.

Virkningen på de mest vanlige sandfangene er at vannet kommer inn i sandfanget ovenfor utløpet, og utløpet ut igjen er på et høyere punkt enn bunnen i sandfanget, dermed er det plass til sand, grus og jord under utløpet. Sand, jord og grus sedimenterer og blir liggende på bunn og det klare vannet renner videre i utløpet.

Formålet med et sandfang er altså å fjerne sand, grus og jord fra rørsystemene, dette for å hindre tetninger og forurensning.

I alle vaskehaller er det sandfang, med oljeutskiller med forskjellige skiller inne i kummen for at vaskemidlene, olje og andre giftstoffer ikke skal renne ukontrollert ut i naturen. Prinsippet er det samme som over, men her er det oftest lange renner i golvet som sand og grus samles i. Større vaskerier har ofte avanserte og store sandfangløsninger. Felles med alle sandfang er at de må tømmes før det er fullt og sand, grus eller jord renner videre inn i rørsystemene. Disse tømmes som oftest med slamsuger.

Avfall
Gjenvinning
Steven Naismith

Steven John Naismith (født 14. september 1986) er en skotsk fotballspiller som spiller for Heart of Midlothian FC.

Han spilte tidligere for skotske Rangers og Everton.

Karriere

Kilmarnock FC 
Han spilte 101 kamper for Kilmarnock og scoret 29 mål på fire år. Han scoret sitt første mål for Kilmarnock i 2-2 kampen mot Hearts i 2005. I 2005/2006 sesongen ble han kåret til årets unge spiller i Skottland. I januar 2007 scoret Naismith sitt første Hat-trick i en CIS cup-kamp mot Falkirk hvor Kilmarnock vant 3-0 til slutt. Han ble også kåret til årets unge spiller i Skottland i 2006/2007 sesongen.

Overgangen til Rangers 
4. juni 2007 la Rangers FC inn et bud på £ 400 000 på spissen, men Kilmarnock avslo budet. Senere viste også rivalen Celtic interesse for spissen. Det samme gjorde Premier League-klubben Charlton, men etter det la Rangers inn et bud på £ 1.4 mill, men Kilmarnock avslo igjen. 31. august, rett før overgangsvinduet stengte, la Rangers inn et bud på £1.9 mill. Da var det ikke tvil, Steven Naismith var klar for Glasgow.

Rangers FC 
Han debuterte dagen etter og fikk 7 minutter. Han skårte sitt første mål mot Aberdeen som Rangers vant 3-0 den 23. september 2007. Naismith har spilt syv kamper for Rangers og scoret ett mål. Naismith fikk nummer 18 i Rangers FC, men det kan bli vanskelig i kampen om spilletid med så mange gode spisser.

Landslaget 
Naismith scoret i debuten for det skotske U21 landslaget mot Island U21 i mars 2006. Skottland vant kampen 4-0. Samme måned skårte han mot Tyrkia for Skottlands B-landslag. Målet hans var avgjørende, fordi Skottland vant kampen 3-2. Han har også spilt for Skottlands U18 landslag. 1. august 2007 var han kaptein for Skottlands U21 landslag mot Tsjekkia. Da scoret han kampens eneste mål.
 
1. juni 2007 ble han kalt opp til A-landslaget for første gang. Og han debuterte mot  hvor  vant 2-0.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Skotske fotballspillere
Fotballspillere for Kilmarnock FC
Fotballspillere for Rangers FC
Fotballspillere for Everton FC
Fotballspillere for Norwich City FC
Fotballspillere for Heart of Midlothian FC
Personer fra Irvine
Fødsler i 1986
Rybinsk

Rybinsk (russisk: Ры́бинск) er den nest største byen i Jaroslavl oblast i Russland. Byen ligger ved samløpet mellom elvene Volga og Sjeksna. Innbyggertall: 222 653 (folketelling 2002).

Tidlig historie 
Rybinsk er en av de eldste slaviske bosetningene ved Volga. Stedet ble første gang nevnt i krøniker i 1071, som Ust-Sjeksna, dvs. «Sjeksnas munning». I løpet av de neste fire århundrene ble bosetningen vekselvis referert til som Ust-Sjeksna eller Rybansk. Etter 1504 ble den nevnt i dokumenter som Rybnaja Sloboda (oversatt: «fiskerlandsbyen»). Navnet forklares med det faktum at bosetningen forsynte hoffet til fyrsten i Moskva med utsøkt stør. 

På 1600-tallet, da slobodaen dro fordel av Muscovy Companys handel med Vest-Europa, ble den velstående nok til å bygge flere steinkirker, hvorav bare en er bevart til i dag. Mer gammel arkitektur finnes i området, herunder den siste tre-spirede kirken (i Aleksandrovklosteret) og familien Usjakovs familiegravsted på Åpenbaringsøya).

Gullalderen 
På 1700-tallet levde slobodaen fortsatt godt på Volgahandelen. Katarina II innvilget byrettigheter til Rybnaja Sloboda og ga den et nytt navn, som byen Rybinsk. Byen var et sted hvor frakt ble omlastet fra store Volga-fartøyer, til mindre båter som var i stand til å ferdes på det grunne Mariinsk kanalsystemet, som knyttet det russiske innlandet sammen med Østersjøen. Med en befolkning på 7 000 håndterte byen Rybinsk daglig opp til 170 000 sjøfolk og opp til 2 000 elvebåter. Den lokale elvehavna ble derfor kalt «lektersjauernes hovedstad». 

Som øvre Volgas handelshovedstad tiltrakk Rybinsk tidligere snesvis av utlendinger, som bygget en luthersk kirke og en imponerende romersk-katolsk katedral, etter sigende den høyeste ved Volga.

1900-tallet 
I sovjettiden fortsatte Rybinsk sin imponerende serie med nye navn, ettersom den endret navn fire gang: til Sjtsjerbakov (etter Aleksandr Sjtsjerbakov) i 1946, tilbake til Rybinsk i 1957, til Andropov (etter Jurij Andropov) i 1984, og igjen tilbake til Rybinsk i 1989. 

De viktigste industriene i dagens Rybinsk er produksjon av flymotorer og et vannkraftverk.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Rybinsk online, uoffisielt nettsted

Byer i Jaroslavl oblast
Byer ved Volga
Vintersportssteder i Russland
Mexicodalen

Mexicodalen er et høylandsplatå i det sentrale Mexico, ca 110 km langt og 30 km bredt, rundt 2.200 m.o.h. og omgitt av fjellkjeder med vulkaner. 

Dalen har ikke noe naturlig utløp for vannløp fra fjellene, og det oppstår ofte flom i tillegg til jordskjelv og vulkanutbrudd, noe som er spesielt uheldig i et område som er blant de tettest befolkede i verden, med Mexico by som kjerneområde. Befolkningstettheten gjør også ekstrem luftforurensing til en overhengende trussel mot folkehelsen.

Platået har vært bebodd i mer enn 12.000 år og var sentrum for fremveksten av aztekernes imperium.

Overskuddsvann føres i dag ut i Tulaelven i kunstige kanaler. Stedegen fisk døde ut på 1900-tallet. 

I september 1985 og september 2017 ble området rammet av ødeleggende jordskjelv. I 1985 omkom rundt 9.500 mennesker, og mer enn 100.000 ble hjemløse.

Referanser 

Landformer i Mexico
Mexico by
Mexicos føderale distrikts geografi
Méxicos geografi
Svalbard satellittstasjon

Svalbard satellittstasjon (SvalSat) er en satellittstasjon 459 moh på Platåberget (over Hotellneset og Bjørndalen), om lag 5 km vest for Longyearbyen på Svalbard. SvalSat er en stasjon i firmaet Kongsberg Satellite Services (KSAT). Satellittstasjonen henter ned data fra og laster opp innstruksjoner til satellitter i polare baner. Satellittstasjonen, som er den nordligste i verden, åpnet i 1997 og har i dag (jan. 2020) ca. 40 ansatte. Hovedkontoret til KSAT ligger i Tromsø og har tilsammen over 200 ansatte.

Satellittstasjonen består av i underkant av 100 antenner (jan. 2020). I starten ble det bygd 6 antenner, hvor Kongsberg Satellite Services og Den europeiske organisasjonen for meteorologisatellitter (EUMETSAT) fra starten eide to hver og NASA og den sivile amerikanske værvarslingstjenesten National Oceanic and Atmospheric Administration eide en hver. Antall antenner har økt meget sterkt de senere årene, og i 2012 satte KSAT i gang en utvidelse av stasjonbygget. Med utvidelsen har antallet satellitter det leses ned data fra økt fra 14 i 2008 til mer enn 130 i 2020. Svalbard og Tromsø tar det data fra tilsammen 40 000 passeringer i måneden.

I tillegg har Telenor bygd en telekommunikasjonsantenne. Dataene sendes via Telenors anlegg på Skjeringa i Longyearbyen, med sjøkabel (fiber) via Harstad til Sør-Norge og, blant annet, USA.

Svalbard satellittstasjon og TrollSat ved forskningsstasjonen Troll i Antarktis er de eneste satellittstasjonen i verden som kan ha kontakt med de polare satellittene på hver eneste runde de tar (14 av 14 runder i døgnet).
Sammen med et tilsvarende anlegg i Tromsø – KSAT ved Prestvannet – er Svalsat og Tromsø de to eneste sivile anleggene i Norge av denne typen.

Referanser

Eksterne lenker
 Svalsat hjemmeside

Bakkestasjoner
Norsk romfart
Longyearbyen
Etableringer i 1997
Byggverk på Svalbard
Fylkesvei 7804

Fylkesvei 7804 går mellom Årbostad og Sørvik i Ibestad kommune. Veien er 29,4 km lang. Den følger Andørjas vestside mellom Sørvik og Engenes, deretter langs nordsiden av øya til Årbostad.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 132 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Endepunkt Årbostad
 Sildvika
 Klåpheia
Veiens høyeste punkt ved Klåpskolten (187 moh.)

Åndervåg

Laupstad
Å

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 

 Hurtigbåter - Troms fylkestrafikk

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Ibestad
Klippan kommune

Klippan kommune er en kommune i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Klippan.

Tettsteder 
Klippan kommune har fem tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunens nettsider
Kristianstad kommune

Kristianstad kommune er en kommune i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Kristianstad.

Tettsteder 
Kristianstad kommune har 26 tettsteder. I tabellen er tettstedene sortert etter antall innbyggere per 31. desember 2010.

Befolkningsutvikling

Vennskapsbyer

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunens nettsider
Kävlinge kommune

Kävlinge kommune er en kommune i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Kävlinge. I denne kommunen ligger Barsebäck kjernekraftverk. Næringsgrunnlaget i kommunen er nesten utelukkende landbruk.

Tettsteder 

Kävlinge kommune har elleve tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

Noter:
  - Den delen  av Saxtorpsskogen som ligger i Kävlinge kommune. Hoveddelen av tettstedet ligger i Landskrona kommune.

Demografi

Vennskapskommuner 
Vennskapskommunene til Kävlinge omfatter bl.a:
  Alatskivi, Estland

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunens nettsider

 
Øresundsregionen
Landskrona kommune

Landskrona kommune er en kommune i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Kommunen har grenser til nabokommunene Helsingborg, Svalöv og Kävlinge. Kommunens administrasjonssenter ligger i Landskrona. Øya Ven i Øresund ligger også under Landskrona kommune.

Tettsteder 
Landskrona kommune har ni tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

Noter:
  - Den delen  av Saxtorpsskogen som ligger i Landskrona kommune. En mindre del ligger i Kävlinge kommune.
  - Den delen  av Rydebäck som ligger i Landskrona kommune. Hoveddelen av tettstedet ligger i Helsingborg kommune.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunens nettsider

 
Øresundsregionen
Georg Andersen

Georg Arnfinn Andersen (født 7. januar 1963 i Arendal) er en norsk politimann og tidligere kulestøter. Som kulestøter representerte han Idrettsklubben Grane, Idrettsklubben Tjalve og Urædd.

Andersen deltok i flere mesterskap, og har en personlig rekord på 20,86 meter utendørs og 20,98 meter innendørs. Under VM i friidrett 1991 i Tokyo ble han først tildelt sølvmedaljen, men mistet den fordi han testet positivt for doping. Den positive testen kom etter en omdiskutert prøve han avga over en måned før VM i Tokyo. Han gjorde comeback etter at utestengelsen var over, kvalifiserte seg til VM i Göteborg i 1995, men oppnådde ikke tidligere resultater. Han la opp etter sesongen 1996 på grunn av hofteskaden. Han er norgesmester fra 1987, 1988, 1990 og 1995. Andersens personlige rekord i diskoskast er på 62,10 meter.

Andersens sønn, Stian Andersen (f. 1988), deltok i 2005 i juniorverdensmesterskapet i mangekamp, men spesialiserte seg senere på kulestøt. Han er også norgesmester fire ganger på rad fra 2011 til 2014.

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Arendal kommune
Personer fra Porsgrunn kommune
Norske kulestøtere
Norske diskoskastere
Norske politifolk
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Kongepokalvinnere i friidrett
Norgesmestere i friidrett
Deltakere for Norge under VM i friidrett 1991
Dopingsaker i friidrett
Friidrettsutøvere for IK Tjalve
Deltakere under EM i friidrett innendørs 1988
EM-bronsemedaljevinnere i friidrett for Norge
Oysterband

Oysterband (opprinnelig The Oyster Band) er ei britisk folkrockgruppe. Gruppa har vært aktiv siden 1970-tallet, og er trolig den mest kjente og meritterte i sin sjanger i hjemlandet. Navnet skriver seg fra gruppas tidlige forbindelse med kystbyen Whitestable i Kent, kjent for sine østers.

Gruppa begynte som et uformelt danseband med skiftende sammensetning og stil, danna av studenter ved University of Kent i Canterbury midt på 1970-tallet. De tre sentrale gruppemedlemmene Ian Telfer, Alan Prosser og John Jones ønsket etter hvert å utforske folkelig engelsk dansemusikk, og Oysterband har gjennom en årrekke lyktes i å fylle dansegolv over hele landet. De har skiftevis framført og utgitt tradisjonelt materiale i egne arrangementer og nyskrevne låter, ofte med politiske tekster.

Debutalbumet Jack's Alive kom i 1978 under gruppenavnet The Oyster Ceilidh Band. Seinere album er utgitt på gruppas eget plateselskap Pukka Music.

På 1990-tallet lagde Oysterband sanger med mer åpent politisk innhold, f.eks. The Shouting End of Life. I seinere år har gruppa vendt tilbake til en mildere og mer melodisk stil, i album som 
Deep Dark Ocean, Here I Stand, Rise Above og Meet You There.

Medlemmer
John Jones – torader, vokal 
Alan Prosser – gitar, bratsj, vokal
Ian Telfer – fele, konsertina, vokal
Chopper – bassgitar, cello, vokal
James O'Grady (sekkepipe, fele, fløyte, vokal) har vært et tilnærma fast medlem av gruppa i seinere år, men er ennå ikke proklamert som offisielt medlem

Diskografi

Studioalbum
Som Fiddler's Dram
 To See the Play – 1978
 Fiddler's Dram (album) – 1980

Som Oyster Ceilidh Band
 Jack's Alive – 1980

Som Oyster Band
 English Rock 'n' Roll: The Early Years 1800-1850 – 1982
 Lie Back and Think of England – 1983
 20 Golden Tie-Slackeners – 1984
 Liberty Hall – 1985
 Step Outside – 1986
 Wide Blue Yonder – 1987
 Ride – 1989
 Freedom and Rain – 1990 (sammen med June Tabor.)

Som Oysterband
 Deserters – 1992
 Holy Bandits – 1993
 The Shouting End of Life – 1995
 Deep Dark Ocean – 1997
 Here I Stand – 1999
 Rise Above – 2002
 25 – 2003
 Meet You There – 2007
 The Oxford Girl and Other Stories - 2008
 Ragged Kingdom - 2011 (sammen med June Tabor.)
 Diamonds on the Water - 2014

Livealbum
 Little Rock to Leipzig – 1990 (delvis live)
 Alive and Shouting – 1996
 Alive and Acoustic – 1998
 25th Anniversary Concert – DVD – 2004

Eksterne lenker
 Hjemmeside
 Big Session Festival 

Britiske rockegrupper
Britiske folkemusikkgrupper
Folkrockgrupper
Lund kommune (Sverige)

Lund kommune er en kommune i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Lund.

Tettsteder 

Lund kommune har ni tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

Befolkningsutvikling

Vennskapsbyer 
  Greifswald, Tyskland
  Hamar, Norge
  León, Nicaragua
  Borgå, Finland
  Viborg, Danmark
  Nevers, Frankrike
  Dalvík, Island
  Zabrze, Polen

Kirker 
Noen av Lunds mange kirker:

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Lunds kommunes offisielle hjemmeside

 
Øresundsregionen
Malmö kommune

Malmö kommune er en kommune i Skåne län i landskapet Skåne i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Malmö.

Malmö kommune er en tettbefolket kommune og det meste av arealet dekkes av Malmö by. Den ligger sørvest i Sverige og grenser i nord til Burlöv kommune og Staffanstorp kommune, i øst til Svedala kommune og i sør til Vellinge kommune. I kommunens sørlige og østlige deler ligger de øvrige tettstedene.

Tettsteder 
Malmö kommune har ni tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

Noter:
  - Den delen  av Malmö som ligger i Malmö kommune. En mindre del ligger i Burlöv kommune.

Bydeler 
Kommunen har siden 1. januar 1996 vært inndelt i 10 bydeler, som i sin tur er inndelt i såkalte delområder, totalt 134. De ti bydelene styres av hver sin politiske nemnd, bydelsrådet. Den politiske sammensetningen av nemndene bygger på sammensetningen i kommunestyret. Hvert bydelsråd har elleve ordinære ledermøter. I hver bydel finnes et medborgerkontor.

Demografi 
Pr 1. januar 2009 var 83 209 innbyggere født i utlandet. 171 nasjonaliteter er representert i Malmö kommune. De største innvandrergruppene kommer fra følgende fødselsland:

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunens nettsider

 
Øresundsregionen