alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Thomas Christian Wyller

Thomas Christian Fredrik Wyller (født 16. september 1922 i Stavanger, død 24. april 2012) var en norsk statsviter og professor i statsvitenskap ved Universitetet i Oslo. Han var særlig opptatt av Stortingets rolle i det norske samfunnet. Han var sønn av Trygve Wyller, bror til Egil A. Wyller og far til Trygve Wyller, Torgeir Bruun Wyller og Vegard Bruun Wyller.

Wyller satt store deler av andre verdenskrig i Grini fangeleir og tok del i motstandskampen inne i leiren. I boken W/25x fortalte han om motstandskampen; tittelen er Wyllers dekknavn under krigen.

I 1948 var han formann i Det Norske Studentersamfund.

Thomas Christian Wyller ble i 2000 tildelt Fritt Ords pris.

Kronikker 
 «Da Norges trone ble sikret» Aftenposten den 4. november 2005
 «Ingen på feil side?» Aftenposten den 15. januar 2009

Bibliografi 

 1970 Vårt politiske system : en innføring
 1982 Ta plass! : NSB 1920-1980
 1989 Vilje og visjon : ungdom 1945-46
 1992 Skal folket bestemme? : folkeavstemning som politisk prosess
 1999 Demokratiet og miljøkrisen : en problemskisse
 2002 W/25X : motstandskampen på Grini
 2005 Verdikommisjonen : refleksjoner over et eksperiment
 2006 Hvem skal bestemme – Stortinget eller folket?
 2007 Ytringer (ISBN 9788275960892)
 2010 I krig og fred (ISBN 9788275961400)
 2011 Verdenskrig og hverdagsliv (ISBN 9788282330473)

Referanser

Eksterne lenker 
 Bibliografi 1951-2006 utarbeidet av Bredo Berntsen

Norske statsvitenskapsprofessorer
Professorer ved Universitetet i Oslo
Personer fra Stavanger kommune
Formenn av Det Norske Studentersamfund
Norske forfattere
Mottakere av Fritt Ords Pris
Fanger på Grini fangeleir
Nablus

{{Infoboks geografi
| navn = Nablus
| lokalt navn = نابلس
| senter = 
| status = Under administrasjon av
| guvernement = Nablus
| region = Vestbredden
| grunnlagt = 72 e.Kr.
| befolkning = 146500
| befolkningsår = 2014<ref>Palestinian Territories Citypopulation.de</ref>
| areal = 28.6
| posisjonskart = Palestina
| breddegrad = 32.2161
| lengdegrad = 35.2661
}}
Nablus (arabisk: نابلس – Nābulus; hebraisk:  – Shekhem) er den største palestinske byen på den Israel-okkuperte Vestbredden av Jordanelva. Byen ligger i en dal mellom fjellene Gerisim og Ebal bare 60 km nord for Jerusalem. I 2000 var folketallet på 130 000 mennesker, hvorav 30 000 bodde i flyktningleire. 

 Historikk 
Byen har rester etter bosetting datert tilbake til omkring 4 500 f.Kr. Like sørøst for nåtidas Nablus lå oldtidsbyen Sikem som var politisk og religiøst sentrum i Kanaan og er omtalt mange steder i Bibelen. Der lå Josefs grav og Jakobs alter og brønn. Romerne bygde opp byen vest for Sikem og gav den navnet Flavia Neapolis i 72. Navnet Nablus er en arabisk form av det greske Neapolis'' som betyr «nybyen». 

Den store moskéen i Nablus var tidligere kirke, Justinians basilika, men ble bygd om til moské da muslimene gjenerobret byen i 1187.

Byen ble okkupert av Israel etter seksdagerskrigen i 1967.

Vennskapsbyer 
  Stavanger

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer på Vestbredden
Levanten
Windows Live Messenger

Windows Live Messenger var et direktemeldingsnettverk (lynmeldingsnettverk) laget og driftet av amerikanske Microsoft. Nettverket ble brukt til direkte kommunikasjon mellom to eller flere brukere. Windows Live Messenger var fram til 2006 kjent som MSN Messenger, men endret navn i og med Microsofts relansering av deler av MSN som Windows Live. Det var for det meste snakk om skriftlig kommunikasjon i form av (korte) meldinger, men den kunne også bestå av lyd, enkel, tegnet skrift og/eller video (webkamerasamtaler). Det var også mulig å overføre datafiler.

For at brukere skulle kunne sende en beskjed over Windows Live Messenger-nettverket, måtte tidligere både avsender og mottaker være pålogget med en klient. Fra og med versjon 8 av Windows Live Messenger kunne man sende beskjeder også til personer som ikke var pålogget, og de kunne se dem når de logget på. Mottakerbrukeren måtte ha godtatt beskjeder fra avsenderbrukeren før beskjeden kunne sendes.

Microsoft utga to forskjellige klienter (brukerprogrammer) til nettverket: Windows Live Messenger og Windows Messenger. Sistnevnte fulgte med Microsofts operativsystem, Windows XP, og fantes også til Mac OS X. I tillegg til disse versjonene, fantes det en rekke tredjepartsklienter, for eksempel Trillian og aMSN. De fleste flerprotokollsdirektemeldingsprogrammer støttet også Windows Live Messenger, blant annet Kopete og Pidgin.

Det meste av kommunikasjonen i Windows Live-nettverket er mellom klienter og en tjener. Når en bruker sendte en beskjed til en annen bruker, ville den først sendes til tjeneren og deretter til mottakerbrukeren. Tredjepartsleverandører lagde egne tjenere, men det var i all hovedsak Microsoft sin tjener som ble brukt.

Kommunikasjonen benyttet en egen protokoll som er laget av Microsoft, men aldri publisert av selskapet selv. For å kunne lage tredjepartsprogrammer som benytter protokollen, har man likevel samlet informasjon om denne.

Microsoft annonserte 5. november 2012 at de planla å legge ned tjenesten til fordel for IP-telefoniprogrammet Skype, og brukerkontoer hos Windows Live Messenger ble overført til Skype i løpet av våren 2013.

Eksterne lenker 
 
 MSN Messenger Protocol – (engelskspråklig) side med informasjon om MSN-protokollen. Nyttig for programvareutviklere.
 Windows Live Essentials

Proprietær programvare
Microsoft-produkter
Lynmeldingsprogrammer
Kaptein (grad)

Kaptein er en offisersgrad som brukes i det meste av verden. I de fleste lands forsvar er det den høyeste kompanioffisersgraden, og historisk har en kaptein altså vært leder for et kompani. Tittelen brukes for det meste i landbasert forsvar (hæren), men i noen land også i flyvåpenet og marinen. I moderne tid er en kaptein i mange tilfeller leder eller nestkommanderende for et kompani eller en eskadron.

I flere land brukes ordet kaptein, noen ganger i sammensetninger med andre ord, dessuten om en grad i marinen som er en høyere grad, og har sin opprinnelse i sjøoffisersgraden kaptein.

Betegnelsen kaptein (engelsk: captain) brukes også om skipssjef i marinen eller sjefspilot i flyvåpenet. I USAs marine er captain en offiser av på oberst-nivå, tilsvarende kommandør i Norges marine.

Ordet kaptein kommer fra fransk «anfører» (av latin capitaneus «leder, sjef», av caput, «hode/hoved») og tilsvarer den tyske tittelen Hauptmann.

Norge

I Norge brukes graden i Hæren og Luftforsvaret, og tilsvarer rittmester i kavaleriet og kapteinløytnant i Sjøforsvaret.

Gradene oversersjant og stabssersjant opphørte 1. juli 1975 og befalet fikk henholdsvis offisersgradene fenrik og løytnant. Hærordningen av 1. januar 1977 gjorde at de eldste av de gamle stabssersjantene fikk kapteins grad. Kapteins grad symboliseres med tre stjerner.

Referanser 

Offisersgrader
Bolle (bakverk)

En bolle, eller hvetebolle, er et lite bakverk med vanligvis rund topp og flat bunn som inneholder hvetemel, sukker, gjær, egg, melk, vann og ofte også kardemomme og hjortetakksalt. Det er også vanlig å tilsette rosiner, tørket frukt, sukat eller biter av sjokolade i deigen. Bollene skal trilles runde, pensles med vispede egg for å gi dem farge og glans, og så stekes.

Boller kan serveres hele eller delt i to med smør og pålegg som en dessert, et mellommåltid eller ofte som tilbehør til kaffe. Boller er vanlige i barneselskaper servert sammen med brus eller kakao.

Det er populært å kjøpe boller i butikker, kiosker, bensinstasjoner og andre steder som lettvint lunsj eller mellommat for folk på farten. Det er ofte billigboller som er pakket ferdig på bakeriet i poser med fem-seks stykker. Det kan også være større og dyrere boller som selges enkeltvis, noen ganger som butikkstekte, ferske varer. I sjokoladeboller er rosinene erstattet med sjokoladebiter.

Boller blir også brukt som fastelavnsboller og er da fylt med krem og syltetøy og melis på toppen.

Se også

Rundstykke

Referanser
Stegosaurus

S. stenops
 S. ungulatus
 S. sulcatus

Stegosaurus var en planteetende dinosaur fra senjuraperioden, i det som i dag er vestlig del av Nord-Amerika.

Stegosaurus''' mest kjente trekk er de store benplatene på ryggen, som enten har blitt brukt som temperaturplater, som elefantens ører, eller som et ledd i forsvar mot kjøttetende dinosaurer.

Stegosaurus er også kjent for å ha hatt veldig liten hjerne i forholdt til kroppsmassen. Med en vekt på rundt 4,5 tonn var ikke hjernen større enn hos en hund.
Like etter å ha beskrevet stegosaurus noterte Othniel charles Marsh en stor kanal i hofteregionen av ryggraden, som kunne ha inneholdt en struktur opptil 20 ganger større enn hjernen. Dette førte til ideen om at dinosaurer som stegosaurus hadde en "andre hjerne". Det har senere blitt argumentert for at rommet har inneholdt en glykogen struktur, lik den man finner i dagens fugler.Stegosaurusen var også en kjent figur i Steven Spielbergs film The Lost World: Jurassic Park , oppfølgeren til Jurassic Park'', som ble en stor internasjonal hit på verdens kinoer da den ble utgitt i 1993.

Eksterne lenker 
 

Dinosaurer
Ringebu flyplass, Frya

Ringebu flyplass, Frya er en flyplass ved Frya i Ringebu kommune i Innlandet fylke. Flyplassen ligger mellom Ringebu og Hundorp i Gudbrandsdalen.

Flyplassen benyttes mye av Gudbrandsdalen Flyklubb. Den er populær for seilflyging. Fjellsidene i dalen kan gi både termikk (oppadgående luft ved soloppvarming av fjellsiden) og hang (vind som blåser oppover når den treffer fjellsiden. 

På Frya er landingsrunden for motorfly på sørsiden av plassen og for seilfly på nordsiden av plassen.  Det er høyt terreng ved plassen som gjør innflyging fra øst litt vanskeligere.

Flyplasser i Innlandet
Byggverk i Ringebu
Samferdsel i Ringebu
Sagatun Folkehøyskole

Sagatun Folkehøyskole, Hamar, var Norges første folkehøgskole. Den ble grunnlagt av Herman Anker og Olaus Arvesen. Skolebygningene ble oppført for Ankers midler på «Hamarslyst», som ble kalt «Sagatun». Folkehøgskolen trådte i virksomhet 1. november 1864, og grunnstenen til skolebygningene ble lagt i 1865. Den hadde sin beste tid i de 10 første årene. I 1873 overtok Arvesen skolen alene og flyttet den til naboeiendommen, kalt «Nysagatun». Skolen ble nedlagt 1891.

Bygninger og tomt
Tilsammen fire bygninger ble oppført etter arkitekt Emil Victor Langlets tegninger i 1864. Av disse fremstår bestyrerens villa som hovedbygningen, mens utformingen til skolebygningen, gymnastikkbygningen og lærer Olaus Arvesens bolig var svært enkel.

Hovedbygningen har sveitserstil med gavlformede vinduer med nygotisk preg. Den dominerende fløyen i to og en halv etasje har et spesielt flerkantet karnapp. Det er mulig at Ankers villa ble bygget noe senere enn de øvrige bygningene, da han ennå ikke var flyttet inn i 1865.

På eiendommen Sagatun finnes i alt seks objekter; fire bygninger, en bauta og alleen, som ble fredet i 1984. Arvesens villa brukes i dag som lokalene til Sagatun brukerstyrte senter.

Lærere
 Herman Anker
 Olaus Arvesen
 Frits Hansen

Referanser

Eksterne lenker 
 Om Sagatun folkehøyskole
 Forfatterside Sagatun
 NRK.no Store Norske – Katti Anker Møller
 

Nedlagte folkehøgskoler i Norge
Skoler i Hamar
Kulturminner i Hamar
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1864
Utdanningsinstitusjoner nedlagt i 1891
Tidligere utdanningsinstitusjoner i Innlandet
1864 i Norge
Byggverk i Hamar
Fredete byggverk i Innlandet
Norges herrelandslag i rugby union

Norges herrelandslag i rugby union er medlem av det europeiske rugbyforbundet.

Per januar 2018 ligger Norge på 97.-plass (av 103 landslag) på International Rugby Boards rankingliste. 

Landslaget spilte sin første kamp mot Danmark 23. juni 1979. De tapte 30-12. Største seier er 86-5 mot Finland 1. oktober 1989, mens største tap er 98-0 mot Sverige 26. september 1992.

Internasjonale mesterskap

Kvalifisering til VM i rugby union 
Norge har deltatt i den europeiske kvalifiseringen til VM i rugby union flere ganger, men ikke kvalifisert seg.
 Kvalifisering til VM i rugby union i 1999: Fjerdeplass i en gruppe med seks land.
 Kvalifisering til VM i rugby union i 2003: Sisteplass i en gruppe med seks land.
 Kvalifisering til VM i rugby union i 2007: Norge tapte 12-99 mot Andorra over to kamper.
 Kvalifisering til VM i rugby union i 2011: Fjerdeplass i en gruppe med fem land.
 Kvalifisering til VM i rugby union i 2015: Andreplass i en gruppe med fem land.

Det europeiske nasjonalmesterskapet 
Norge deltar i det europeiske nasjonalmesterskapet.  Hvert mesterskap spilles over to år.
 I 2000 spilte Norge i fjerde divisjon mot Sverige, Luxembourg, Litauen og kom på sisteplass med null seire, null uavgjort og tre tap.
 Fra 2001 til 2002 spilte Norge i gruppe 3.3 mot Malta, Monaco og Bulgaria og kom på fjerdeplass med null seire, én uavgjort og to tap.
 Fra 2002 til 2004 spilte Norge i gruppe 3C med tre andre lag og det ble bare spilt kamper som i en utslagturnering. Norge tapte mot Armenia i semifinalen, men vant over Finland i kampen om tredjeplass.
 Fra 2004 til 2006 spilte Norge i gruppe 3C mot Luxembourg, Israel, Azerbajdsjan og Bosnia-Hercegovina. Norge vant gruppen med fire seire, ingen uavgjort og ingen tap og rykket opp til gruppe B.
 Fra 2006 til 2008 spilte Norge i gruppe 3B mot Litauen, Østerrike, Bulgaria og Ungarn og kom på tredjeplass med to seire, en uavgjort og fem tap.
 Fra 2008 til 2010 spilte Norge i gruppe 3B mot Danmark, Østerrike, Slovenia og Ungarn og kom på fjerdeplass med tre seire, ingen uavgjort og fem tap.
 Fra 2010 til 2012 spilte Norge i gruppe 2C mot Danmark, Ungarn, Østerrike og Israel og kom på femteplass med én seier, én uavgjort og seks tap og rykket ned til gruppe D.
 Fra 2012 til 2014 spilte Norge i gruppe 2D mot Luxembourg, Bosnia-Hercegovina, Finland og Hellas og kom på tredjeplass med fire seire, ingen uavgjort og fire tap.
 Fra 2014 til 2016 spilte Norge i gruppe 2D mot Bosnia-Hercegovina, Tyrkia, Finland og Bulgaria og kom på andreplass med fire seire, ingen uavgjort og fire tap.

Kamper

Se også
Rugby i Norge

Eksterne lenker 
 oversikt for Norges kamper fra IRB
 Norges Rugbyforbund
 Engelsk reportasje om Norges bortekamp mot Andorra
 IRBs verdensrangering
 Statistikker og oversikt for Norges kamper 
 Det europeiske rugbyforbundets offisielle hjemmesider

Landslag i rugby union
Rugby union
Rugby i Norge
Interglossa

Interglossa er et internasjonalt hjelpespråk som blei lagt fram av Lancelot Hogben i 1943.

Hogben mente, som Giuseppe Peano og Edgar von Wahl, at internasjonale hjelpespråk var mest til nytte for intellektuelle, og at en viktig funksjon var å kommunisere vestens vitenskapelige kunnskap.

Men i motsetning til Peano og von Wahl mente han at det var østlige intellektuelle f.eks. i Asia, som trengte sånn overføring av kunnskap mest. Ulikt dem så han derfor ikke sitt hjelpespråk som særlig retta mot Vestens elite, men mot intellektuelle utafor den europeiske kulturkretsen. Språket måtte være spesielt lett for dem.

Interglossa skiller seg fra de samtidige nylatinske språka ved å hente mange flere røtter fra gresk, ut fra argumentet om at greske, og sekundært latinske, fremmedord er grunnlag for vitenskapens internasjonale språk.

Grammatikken derimot, likner mer på den kinesiske, men er også påvirka av Basic English. Interglossa er helt isolerende, ingen ord bøyes. Det samme ordet kan fungere som  substantiv, adjektiv og adverb, verb, preposisjon og konjunksjon. Egentlige verb er bare 20, verb fra vestlige språk oversettes med sammensetninger av et av dem og et annet ord.  Ordstillinga i setningen er fast bestemt.

Interglossa representerte en tendens stikk motsatt av den som rådde blant skapere av internasjonale hjelpespråk på midten av 1900-tallet. En del av ideene bak språket, bl.a. i grammatikken, kan ha vært med på å inspirere Loglan (publisert 1960).

Ei gruppe har fra 1981 jobbet for en reformert form for Interglossa med navnet Glosa.

Språkeksempel

Interglossa:

 an pre acte grapho auto nomino in bibli.

ordrett oversettelse:

 «Han før handle skrive eget navn i bok.»

uttrykt på norsk:

 «Han skreiv sitt eget navn i boka.»

Fader vår på Interglossa:

Na parenta in Urani;
na dicte volo;
tu Nomino gene revero.
Plus tu Crati habe accido;
plus u Demo acte harmono tu Tendo epi Geo homo in Urani;
Na dicte petitio: Tu date plu di Pani a Na; plus 
Tu acte pardo plu malo Acte de Na;
metro Na acte pardo Mu;
Su acte malo de Na.
Peti Tu non acte dirigo Na a plu malo Offero:
Hetero, Tu date libero Na apo Malo.

Se også

 Planspråk: definisjoner

Konstruerte språk
Ottestad kirke

Ottestad kirke (Stange kirke) er en korskirke fra 1731 i Stange kommune, Innlandet fylke. Kirken er eneste kirke i Ottestad prestegjeld.

Byggverket er i tre og tømmer og har 350 plasser.

Historikk 
Kirken er en korskirke i tre, oppført i 1730. Byggmester var Even Baardset fra Ringsaker og tømmermenn fra distriktet. Ottestad kirke ble, sammen med Stange kirke, ved skjøte datert København 3. januar 1724 overdratt til 57 navngitte menn av almuen for 3175 riksdaler. Eidsvollsmannen Frederik Heidmann ligger begravet ved kirken.

Middelalderkirke 

Óttarstaða kirkja var Ottestad annekskirkes gamle navn. Den er nevnt i Jens Nilssøns visitasbok.

Eksterne lenker 
 
 Stange kommune
 

Kirker i Stange
Kirker i Hamar domprosti
Kulturminner i Stange
Norske kirker fra 1730
Registerreim

En registerreim er en tannet drivreim som forbinder veivakselen i en firetaktsmotor med kamakselen. Reimas oppgave er å få kamakselen, som igjen åpner og lukker ventilene, til å rotere. Kamakselen skal rotere nøyaktig halvparten så fort som veivakselen, og reimhjulene er tilpasset dette.

Registerreima kan også drive for eksempel vannpumpe, oljepumpe og/eller ev. fordeleren.

I mange motorer kan det være skadelig dersom denne reima ryker, hopper over flere hakk eller blir montert feil. Grunnen til det er at motoren er konstruert slik at ventilene kan slå nedi stempelet dersom ventilen blir stående åpen når stempelet går opp (såkalt interferensmotor).

Registereima bør skiftes med jevne mellomrom. Det kalles registerhavari dersom reima ryker. I motorer der registerhavari kan være skadelig (interferensmotorer) ser man vanligvis at ventilene bøyer seg ved kontakt med stempelet, men det hender faktisk også at stemplene blir skadet.

Noen motorer har kjede- eller tannhjulsdrevet kamaksel. Disse løsningene skal i teorien være mer holdbare på lang sikt enn det en reim er. En registerkjede vil imidlertid strekke seg over tid, og kan også behøve å byttes etter en periode.

Se også 
 Interferensmotor

Motordeler

pt:Correia (mecânica)#Correias dentada
Livgardets dragonmusikkår

Livgardets dragonmusikkår er et svensk regiment som består av 30 musikere, større delen består av tillsvidareansette musikere, 8 er så kalte GSS-ansette soldater. Korpset ble grunnlagt i 1990 med tanke på å kunne bevare tradisjonen med den beridne «högvakten» som snart har eksistert i 100 år. 

Deres tjenstegjøringstid begynner i november og de utdannes ved Livgardets kavallerikaserne på Lidingövägen i Stockholm samt i Kungsängen.

Foruten at korpset hvert år gjennomfører drøyt 40 beridne «högvakter» så er det også aktivt med annen parade- og seremonimusikk i Stockholm med omegn samt tjenestgjør ved audienser og statsbesøk. Korpset gjennomfører også konserter.
 
Livgardets dragontrumpetarkår er et av de tre vernepliktige musikkorpsene i Sverige.  De andre er Arméns trumkår og Arméns musikkår som er det største.

Eksterne lenker 
 Försvarsmusikcentrum
 LDK:s officiella hemsida
 LDK:s inofficiella hemsida 

Sveriges forsvar
Militære musikkorps
Nedre Knive

Nedre Knive er en gård som ligger på Åskollen i Drammen kommune. I dag er gården en av Norges ledende griseprodusenter og har også noe jordbruk, men dette i en mindre skala.

Nedre Knive forveksles ofte med gården Øvre Knive. Disse to gårdene grenser til hverandre.

Gårder i Drammen
Kyrass

Et kyrass er en harnisk eller et bryst- og ryggpanser som opprinnelig ble laget av lær, senere av bronse og jern. Romerne kalte det for lorica. Kyrasser i ulike utforminger ble båret av soldater i tidligere tider, enten som del av en større kroppsrustning eller brukt alene. Kyrass ble særlig brukt av kavalerister kalt kyrassérer.

Eksempler

Se også 
 Rustning
 Harnisk
 Kyrassér, ryttersoldat ikledd kyrass

Eksterne lenker 
 
 Historisk uniformsterminologi på tysk, engelsk og fransk

Rustning
M142 HIMARS

High Mobility Artillery Rocket System (HIMARS) er et amerikansk rakettartillerisystem på hjul, utviklet av Lockheed Martin. Systemet ble utviklet på slutten av 1990-årene for US Army og kan skyte samme artilleriraketter som det beltebaserte M270 MLRS, men er lettere og mer mobilt og kan transporteres i en C-130.

Systemet er i bruk av den amerikanske hæren og det amerikanske marinekorpset, i Romania, Singapore, De forente arabiske emirater og Jordan.

Eksterne lenker
 FAS.org: HIMARS (engelsk)
 Army-Technology.com: HIMARS (engelsk)
 Lockheed-Martin: HIMARS (engelsk)
 HIMARS Technical Manuals (engelsk)

Rakettartilleri
Lockheed Martin
Selvdrevet artilleri
Olaf Ryes plass (Oslo)

Olaf Ryes plass (1-11, 2-22) er en plass på Grünerløkka i Oslo, oppkalt etter den dansk-norske offiseren og idrettsmannen Olaf Rye.

Plassen er 10 dekar stor og avgrenset av Sofienberggata, Thorvald Meyers gate, Grüners gate og Markveien.

Plassen var en åpen løkke til langt ut i 1880-årene. Kommunen kjøpte løkka fra Thorvald Meyer og Carl Johan Michelet for 10 000 kroner i 1864. Etter hvert ble det anlagt en smal gatestump på skrå fra Markveien til Thorvald Meyers gate med holdeplass for hestedrosjer på midten av plassen. I 1892 fikk plassen  og monument over Eilert Sundt. Vognmennene ble henvist til hjørnet av plassen ved krysset Markveien – Sofienberggata. Gaten på skrå gjennom Olaf Ryes plass var kjørevei helt fram til siste halvdel av 1930-årene. Fontenen midt på plassen ble satt opp i 1927 og var belyst fra start. 

Nr. 2 er det tidligere bedehuset Hauges Minde.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 

Plasser i Oslo
Parker i Oslo
Veier på Grünerløkka (strøk)
Veier i bydel Grünerløkka
Kulturminner i bydel Grünerløkka
Friedrich Grüner

Friderich Grüner (født 1628, død 1674) var fra 1651 myntmester ved myntverket i Christiania, opprettet i 1628. Han etterfulgte sin far, den tyskfødte Peter Grüner, som var myntmester fra 1643 til sin død i 1650. Friderich Grüner ble gift med Margrethe Friderichsdatter Boysen. Deres eldste sønn var Johan Diderich Grüner (1661–1712), som ble sendemann i Stockholm og ble adlet. Hans sønn Gustaf Grüner (1688–1712) ble general og øverstkommanderende for den norsk hær. En yngre sønn av myntmester Friederich Grüner var Friederich Grüner (1665–1741), sogneprest i Vågå og senere i Hedrum.

To år før sin død kjøpte Friderich Grüner gården Nedre Foss med Nedre Foss Mølle eller «Kongens Mølle» av kong Christian V. Området omfattet det som i dag kalles Grünerløkka. Grünergården eller Stattholdergården i Rådhusgata 11 var ikke hans, men ble oppført av hans far Peter Grüner.

Referanser

Litteratur 

Norske Slægter 1912 s. 140-141. G. Grüner: Myntmester Peter Grüner og hans efterkommere (1936).

Norske embets- og tjenestemenn
Oslos historie
Grünerløkka
Bydel Grünerløkka
Fødsler i 1628
Dødsfall i 1674
The Cardigans

The Cardigans er et rockeband fra Sverige. Bandet ble startet i 1992 av de også nåværende medlemmene Peter Svensson og Magnus Sveningsson.

Noen av de mest kjente sangene er «Lovefool», «My Favourite Game» og «Erase/Rewind».

Medlemmer
Nina Persson (vokalist)
Peter Svensson (gitar)
Bengt Lagerberg (trommer)
Magnus Sveningsson (bass)
Lasse Johansson (keyboard, akustisk gitar)

Albumutgivelser
Best Of (2008)
Super Extra Gravity (2005)
Long Gone Before Daylight (2003)
Gran Turismo (1998)
First Band on the Moon (1996)
Life (1995)
Emmerdale (1994)

Priser og utmerkelser (utvalg) 
1997 – Exportpriset

Eksterne lenker 
 

Cardigans