alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Hollywood Walk of Fame

Hollywood Walk of Fame er et system av terrazzofliser nedfelt i fortauene langs Hollywood Boulevard og Vine Street i Hollywood, som fungerer som utmerkelser innen ulike underholdningsbransjer.

Blant de kvadratiske sorte terrazzoflisene har noen rosa stjerner med messingdetaljer. På hver stjerne står navnet på personen som er blitt hedret og et symbol som viser innen hvilken bransje utmerkelsen gjelder. Per 2015 blir fem ulike symboler brukt:
  Filmkamera for filmbransjen
  Fjernsyn for TV-bransjen
  Grammofonplate  for musikkbransjen
  Mikrofon for radiobransjen
  Komedie/tragediemasker for levende teater (innført i 1984)

Hollywood Walk of Fame ble påbegynt i 1958. Per 2015 er det over 2 500 stjerner på Hollywood Walk of Fame. 193 personer har fått mer enn én stjerne, og én person, Gene Autry, har fått hele fem stjerner, én i hver kategori. Flere fiktive figurer har blitt beæret med en stjerne; Mikke Mus, Hakke Hakkespett, Ole Brumm, Donald Duck, Snurre Sprett, Kermit, Lassie, C-3PO, The Rugrats, Simpsons og Snehvit. Kirsten Flagstad og Sonja Henie er de eneste fra Norge som har fått en stjerne.

Historie 

Idéen om å ha stjerner i fortauet ble fremsatt i 1953, og det er E. M. Stuart som blir kreditert for å ha kommet med forslaget. Han var frivillig president i Hollywoods handelskammer (Hollywood Chamber of Commerce), og argumenterte med at et slikt fortau ville bli en attraksjon som ville forsterke byens tilknytning til film og glamour i hele verden. Diskusjoner om utforming, inklusjonskriterier og finansiering fulgte. For å demonstrere for bystyret og publikum hvordan det ville bli seende ut, ble åtte stjerner avduket på Hollywood Boulevard ved Highland avenue den 15. august 1958. De åtte som ble beæret med en stjerne her var Olive Borden, Ronald Colman, Louise Fazenda, Preston Foster, Burt Lancaster, Edward Sedgwick, Ernest Torrence, og Joanne Woodward. Den første som fikk navnet sitt på en stjerne på den «egentlige» Walk of Fame var regissøren Stanley Kramer, 28. mars 1960. På senhøsten hadde arbeidet kommet såpass langt at det ble besluttet å foreta en offisiell innvielse av fortauene. Seremonien fant sted 23. november 1960 i forbindelse med Hollywoods juleparade. Arbeidet med Hollywood Walk of Fame var ikke fullført før våren 1961 da 1 558 stjerner var lagt ned.

I 1962 fikk Hollywoods handelsstandforening ansvaret for å videreutvikle og avgjøre fremtidige inklusjoner i Walk of Fame. Først 11. desember 1968 ble neste stjerne lagt ned (for Richard D. Zanuck), og avdukingsseremonier ble etter dette mer vanlige. 2. november 2015 fikk tegneseriefiguren Snoopy sin stjerne på Hollywood Walk of Fame . Dette var stjerne nummer 2 563, og det blir avduket i gjennomsnitt 24 nye stjerner hvert år.

Se også
Liste over stjerner på Hollywood Walk of Fame

Referanser

Kilder 
Hollywood Walk of Fame - History Besøkt 22. november 2015

Eksterne lenker 
 
 Hollywood Walk of Fame - Offisielt nettsted Besøkt 22. november 2015

Film i USA
Underholdning
Etableringer i 1958
1958 i California
Charleroi

Charleroi er en stor industriby i den  belgiske provinsen Hainaut. Den ligger ved elven Sambre. Kommunen består av 15 delkommuner: Charleroi, Marcinelle, Couillet, Dampremy, Goutroux, Marchienne-au-Pont, Monceau-sur-Sambre, Mont-sur-Marchienne, Jumet, Gosselies, Lodelinsart, Ransart, Roux, Gilly og Montignies-sur-Sambre. Charleroi het opprinnelig Charnoy.

Byen har en bybane, Charlerois pre-metro. Brussel-Sør Charleroi lufthavn ligger i Gosselies.

Toppfotballklubben R. Charleroi SC har sin hjemmebane i byen.

Kjente personer fra Charleroi 
Joseph Maréchal, jesuitt og filosof.
Georges Lemaître, katolsk prest, fysiker og astronom.

Vennskapsbyer 
  Casarano, (Italia)
  Donetsk, (Ukraina)
  Follonica, (Italia)
  Himeji, (Japan)
  Hirson, (Frankrike)
  Manoppello, (Italia)
  Pittsburgh, (USA)
  Saint-Junien, (Frankrike)
  Schramberg, (Tyskland)
  Sélestat, (Frankrike)
  Waldkirch, (Tyskland)
  Alvdal, (Norge)

Referanser

Eksterne lenker
 

Kommuner i Hainaut
Bosetninger etablert i 1666
Fantasi (musikk)

Denne artikkelen handler om fantasi som tittel på et musikkstykke. For det generelle begrepet fantasi, se fantasi
[[Fil:Max Klinger Brahms-Phantasie.jpg|thumb|En Brahms-fantasi av Max Klinger ca. 1894.]]
Fantasi betegner i den seriøse musikken et musikkstykke i fri form, enten som en lek over et kjent tema eller spilt som en improvisasjon uten forberedelse eller noter. Å fantasere ble særlig tidligere brukt om å improvisere.

Særlig i barokken ble fantasier brukt om frie musikkstykker på linje med preludier og toccata. Fantasiene kunne inneholde både en og to fuger.

Fantasier (eksempler)
 Johann Sebastian Bach: Fantasi og fuge i g-moll Johann Sebastian Bach: Fantasi  c-moll Max Reger: Fantasi over koralen «Wachet auf»  op.52:2
 Max Reger: Fantasi og fuge i d-moll'', op.135B

Musikalske former
Anders Svor Museum

Anders Svor Museum er et kunstmuseum på Grodås i Hornindalen (Volda kommune) viet billedhuggeren Anders Svor (1864–1929) som var fra bygda. Museumsbygget, som inneholder de fleste av arbeidene til billedhuggeren, i alt 450 verk, ble åpnet i 1953. Samlingen ble overdratt vederlagsfritt til kommunen av arvingene etter Anders Svor i et gavebrev av 1941. Et vilkår i gavebrevet var at det skulle reises et ildfast museumsbygg. På grunn av krigen, drog det ut i tid å få realisert planene, men i 1951 ble byggeløyve innvilget av Forsyningsdepartementet. Bygget ble innviet 12. juli 1953. En byste som fremstiller Svor står i hagen utenfor.
I 1992 ble museet utvidet og skulptursamlingen fikk bedre utstillingsrom. Fra 2004 har museet blitt drevet av Sogn og Fjordane Kunstmuseum, og fra og med 2009 har museet blitt konsolidert inn i Musea i Sogn og Fjordane. I anledning Anders Svors 150-årsjubileum i 2014 ble museet innvendig renovert.   

Anders Svors kunst har en naturalistisk form, ofte med et romantisk drag. Anders Svor er representert rundt i landet i landet med flere større arbeid, blant annet i Nasjonalgalleriet i Oslo.

Referanser

Litteratur

 

Kunstgallerier og kunstmuseer i Norge
Museer i Vestland
Museer etablert i 1953
Kunst og kultur i 1953
Norway Supporter Team

Norway Supporter Team (forkortet til NST) er en supporterklubb for norsk skøytesport og er åpen for alle skøyteinteresserte. President siden 1996 har vært Petter Ellingsen fra Oslo.

NST's har satt sin hovedoppgave til å heie frem norske skøyteløpere over hele verden, en annen oppgave er å støtte norsk skøytesport i sin helhet.

De utgir eget medlemsblad.

Landslagstreneren Jarle Pedersen har et eget hjørne på NST's nettside.

I 2006 ga skøytekøntribandet Melkesyra ut albumet Hurtigløpskøntri med blant annet sangen «Norway Supporterteam»

Skøytegalla 
I mai 2010 arrangerte NST skøytegalla i Asker hvor de også delte ut priser til norske skøyteløpere. De gjentok dette etter sesongen 2011/12.

Månedens Løper 
NST kårer også Månedens norske skøyteløper.Ingen løpere kan vinne prisen flere ganger samme sesong.Sesongen varer her fra sommer til sen vår året etter.

Referanser

Eksterne lenker
 norwaysupporterteam.com – Norway Supporter Teams offisielle side

Supporterklubber
Hurtigløp på skøyter
Norsk skøytesport
Artikler i skøytesportprosjektet
Ramme Gaard

Ramme er en gård og kulturdestinasjon utenfor Hvitsten i Vestby kommune i Akershus i Viken fylke, hvor det drives økologisk gårdsbruk med kjøtt, melkeprodukter og grønnsaker. I tillegg har gården et besøksområde med kro, restaurant samt kombinert kafé og «Diversehandel». Sommeren 2021 åpnet også et eget kunstgalleri. Gården eies og drives av Petter Olsen.

Utescenen ligger i Havlystparken, et barokk hageanlegg med skulpturer, dammer, fontener og kaskader. Her tilbys det også guidede turer og omvisninger.

I juni 2006 ble En midtsommernattsdrøm og Romeo og Julie oppført på utescenen av British Shakespeare Company.

I juni 2007 var også British Shakespeare Company på Ramme Gaard, med blant annet forestillingen Henry VI. 

I juni 2009 ble igjen En midtsommernattsdrøm og Stor ståhei for ingenting oppført på utescenen av British Shakespeare Company, denne gangen med Kåre Conradi som gjestespiller.

I juni 2021 gjestespilte Nationaltheateret Fruen fra Havet i Havlysttheateret

Det foregår også andre kulturprosjekter her, f.eks. Ramme Rokk festival hvor CC Cowboys, Deadaheads, Young Neils og mange andre deltok.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Visit Norway - Kulturdestinasjonen Ramme

Byggverk i Vestby
Gårder i Viken
Kunstgallerier og kunstmuseer i Norge
Skulpturparker i Norge
Utescener i Norge
Bosetninger i Vestby
Kultur i Vestby
Johan Henrik Schreiner

Johan Henrik Schreiner (født 16. november 1933, død 7. november 2022 i Oslo) var professor i historie ved Universitetet i Oslo (UiO), med spesialfelt innen antikken.

Han var utdannet klassisk filolog og ble engasjert som universitetslektor ved UiO i 1966 og var professor i antikkens historie fra 1985. Hans forskningsvirksomhet var i særlig grad retten mot gresk historieskrivning. Han var blant annet forfatter av boken Antikkens historie som var pensum for historiestudenter i mer enn 30 år.

Publikasjoner 
 Two battles and two bills: Marathon and the Athenian fleet, Bergen, 2004, ISBN 82-91626-30-8
 Hellanikos, Thukydides and the era of Kimon, Aarhus University Press, 1997, ISBN 87-7288-703-6
 To gode keisere?: Roma under Traianus og Hadrianus:, en artikkelsamling / redigert av Johan Henrik Schreiner og Knut Ødegård, Oslo, 1996, ISBN 82-991248-2-4
 Antikkens historie, Oslo, 2006 (første ek. 1985), ISBN 82-991248-0-8
 Thukydides og hans lange Peloponneskrig, 431-404 f. kr., Historisk tidsskrift, 1993, 72: 413–419 
 Partenon og atenerfolket: Emnehefte til Axel Coldevin: Fra pekingmemmesket til Columbus, Historie for gymnaset, bind 1, Cappelen, 1974, ISBN 82-02-00531-0
 Romas grunnleggelse: Litterære tradisjoner og arkeologiske fakta, Historisk tidsskrift, 1969, 48: 251–261 
 Aristotle and Pericles: a study in historiography, Oslo, 1968

Referanser

Eksterne lenker  

Norske historieprofessorer
Norske oldtidshistorikere
Professorer ved Universitetet i Oslo
Den tapte generasjon

Den tapte generasjon er et begrep som oppsto etter første verdenskrig, og som beskriver en følelse blant unge menn som hadde mistet sin ungdomstid på grunn av den store krigen. Generasjonen har blitt definert av demografene William Strauss og Neil Howe som personer med fødselsår fra rundt 1883 til rundt 1900. Dette overgeneraliserende begrepet blir først og fremst brukt på de unge soldatene som var med og kjempet under første verdenskrig, men kan også brukes f.eks. på de unge soldatene som deltok under andre verdenskrig og Vietnamkrigen. De mest kjente personene som regnes til denne gruppen, er forfatterne Ernest Hemingway, Erich Maria Remarque og John Ronald Reuel Tolkien samt diktere som Rupert Brooke og Wilfred Owen.

Begrepet Den tapte generasjon har blitt kjent først og fremst gjennom skjønnlitterære verker. De mest kjente forfatterne som er kjent for å formidle denne generasjonens skjebne, er den amerikanske forfatteren Ernest Hemingway og den tyske forfatteren Erich Maria Remarque. Krigen i Tolkiens Ringenes herre er ofte blitt omtalt, men ikke av forfatteren selv, som en allegori på første verdenskrig og delvis andre verdenskrig med enkeltskjebner som minner om det mange av de unge soldatene opplevde under og etter krigen.

Kjente verk om Den tapte generasjon 
Og solen går sin gang av Ernest Hemingway (1926)
Farvel til våpnene av Ernest Hemingway (1929)
Intet nytt fra Vestfronten av Erich Maria Remarque (1929)
Tider som fulgte av Erich Maria Remarque (1931)
Tre kamerater av Erich Maria Remarque (1937)
Ringenes herre av J.R.R. Tolkien (1954–1955)

Litteratur
Demografi
KNM «Stavanger» (F303)

KNM «Stavanger» (F 303) var en norsk fregatt av Oslo-klassen. Hun ble bygget i 1966. Hun er oppkalt etter Stavanger by, og ble døpt av Åse Braadland. Dette skipet var det siste av Flåteplanens 50 fartøyer. Hun ble i 1998 tatt ut av aktiv tjeneste, og var målfartøy da hun i 2001 først ble beskutt av Hellfire-missiler fra Kystjegerkommandoen og deretter senket av en torpedo fra ubåten KNM «Utstein».

KNM «Stavanger» og hennes søsterskip undergikk moderniseringer mellom 1987 og 1990. Som følge av dette ble alle skipene utstyrt med to chaffkastere, en ny Spherion TSM-2633 baugmontert sonar, MSI 3000 data- og-trusselinformasjonsbehandler og en ny 40 mm/70 Boforskanon, som kom på bekostning av aktermontert 76 mm-kanon. For bedre detaljer se Oslo-klassen.

Sommeren 2002 ble KNM «Stavanger» brukt som mål i en militærøvelse i Vestfjorden i Nordland. Skipet ble beskutt av Hellfire-missil fra Kystjegerkommandoen og 12. juni ble hun senket av en torpedo fra KNM «Utstein».

Referanser

Eksterne lenker 
 WMV-video viser KNM «Stavanger» bli torpedert av KNM «Utstein»
 KNM Stavanger har en egen gruppe på Facebook.

Norske fregatter
Skip bygget i Norge
Skip fra 1966
Artikler i sjøfart-prosjektet
Sveriges Arbetares Centralorganisation

Sveriges Arbetares Centralorganisation (SAC) er en svensk syndikalistisk fagforening, som også organiserer studenter, arbeidssøkere og pensjonister.

Starten 
Sommeren 1909 led Landsorganisationen i Sverige et alvorlig nederlag i en streik som omfattet 300 000 arbeidere.  Den mistet over halvdelen av sine medlemmer (102 000), og syndikalistene fikk vind i seilene for sin skarpe kritikk over den sentraliserte og reformistiske fagorganisasjonen. Den syndikalistiske Sveriges Arbetares Centralorganisation (SAC) holdt sin konstituerende kongress i Stockholm 25.-27. juni 1910, og ble stiftet etter fransk mønster.

Ideologi 
Det langsiktige målet er den frihetlige sosialismen, dvs. et samfunn uten klasser og hierarkier, der produksjonsmidlene er felleseide og forvaltes av arbeiderne. SAC vil avskaffe kapitalismen, lønnsarbeidet og sexismen (kjønnsundertrykkelsen). SAC er antisexistisk, antimilitaristisk og feministisk. Det kortsiktige målet er å øke lønningene og forbedre arbeidsmiljøet.

Påvirkning på norske arbeidere 
Forbindelsen mellom svenske og norske arbeidere var tidlig på 1900-tallet meget nær ─ særlig flakket rallarne meget fritt frem og tilbake over grensen. De mest radikale av dem som hadde ført streiken ble svartelistet hos arbeidskjøperne, og de fikk dermed vanskelig for å skaffe seg arbeid. Politisk og faglig forfølgelse, og et relativt gunstig norsk arbeidsmarked, brakte mange frihetlige svensker over «Kjølen» for kortere eller lengre tid, og de brakte med seg sitt radikale kamphumør. Disse gjorde seg etterhvert gjeldende i norsk arbeiderbevegelse. 
På bakgrunn av skuffelse over tarifforhandlingene til «Norsk Stenhuggerforbund» i 1909 gikk enkelte avdelinger i Østfold ut av steinhuggerforbundet i perioden 1912-15, og opprettet egne Lokale Samorganisasjoner tilsluttet Bohuslen distrikt av SAC. Sammen med steinhuggerne i Bohuslän i Sverige utgjorde de «Skandinaviska stenarbetaredistriktet» innen SAC. De ungsosialistiske lagene i Østfold hadde en klar tilknytning til steinhuggerindustrien. 
I 1916 var det 17 Lokale Samorganisasjoner i Norge med tilknytning til SAC. Medlemstallet var 775. Tiden var moden for å starte en egen syndikalistføderasjon i Norge. 28. desember 1916 ble Norsk Syndikalistisk Føderasjon (NSF) stiftet i Kristiania. Akkurat som for Norges Ungsocialistiske Forbund, så var steinhuggerne i Østfold en viktig organisatorisk basis for den nye organisasjonen.

Eksterne lenker
 
 Tidningen Arbetaren
 Federativs Förlag
 SAAKs hjemmeside
 Syndikalistiska ungdomsförbundet (SUF)

Svenske fagforbund
Sosialisme
Anarkisme
Norsk arbeiderhistorie
Etableringer i 1910
Bioturbasjon

Bioturbasjon er spor i sedimenter eller geologiske lagfølger etter organismer som har spist seg igjennom sedimenter. Eksempel på slike sediment-spisere er sandmarken. 

Økologi
Sedimentologi
Fysisk oseanografi
Limnologi
Pedologi
Jord
Fredrik Lange-Nielsen

Fredrik Lange-Nielsen (født 13. mai 1891, død 1980) var en norsk forsikringsmann og aktuar. 

Han var sønn av fylkeslege Johan Fredrik Nielsen og Christine Lange.

Etter examen artium i 1908 og Krigsskolens nedre avdeling i 1909, ble han student ved Universitetet i Kristiania. Han var formann i Det Norske Studentersamfund i 1916. I 1917 tok han cand.real.-graden.

Fra 1918 til 1920 var han ansatt som sekretær i Statens pensjonskasse. Fra 1920 til 1938 jobbet han ved statistikkontoret til De norske livsforsikringsselskaper.

Han vendte tilbake til Statens pensjonskasse i 1938, der han satt som administrerende direktør i perioden 1938–1945. Deretter var han administrerende direktør i «Norske Liv» fra 1945 til 1964. 

Han utga også flere avhandlinger om matematikk, statistikk og forsikringsteknikk.

Han var far til Trygve Lange-Nielsen og Mette Lange-Nielsen.

Referanser

Eksterne lenker 
 Fra matematikkforeningen

Norske bedriftsledere
Norske matematikere
Formenn av Det Norske Studentersamfund
Personer fra Gulen kommune
Karl Oskar Fjørtoft

Karl Oskar Fjørtoft (født 26. juli 1975) er en norsk fotballtrener og tidligere spiller. Han har spilt for Fjørtoft, Hødd, Rosenborg, Molde, Hammarby, Aalesund og Sportsklubben Herd.

Karriere 
I 1995 gjorde han seg såpass bemerket i Hødd, som da spilte i øverste divisjon, at han ble kjøpt opp av Rosenborg. Der fikk han bare en sesong og 19 kamper. I sin neste klubb, Molde, ble Fjørtoft en stor suksess og var en av klubbens bærebjelker gjennom 5 sesonger og 152 kamper. Fjørtoft spilte i alle Moldes kamper i Mesterligaen i 1999.

Turen gikk i 2003 til Hammarby, før han i 2005 returnerte til Møre og Romsdal. Fjørtoft avsluttet sin profesjonelle karriere med 70 kamper over tre sesonger for Aalesunds Fotballklubb.

Fjørtoft fikk ikke fornyet kontrakt med Aalesund etter sesongen 2008. Fra 2009 til 2011 spilte han for Sportsklubben Herd, samtidig som han var trener for rekruttlaget. Tidlig i denne perioden fikk han kontraktstilbud fra flere klubber i Adeccoligaen, men ble værende i Ålesund fordi han mente det var best for familien. Foran 2012-sesongen melde han på ny overgang til Aalesund, der han etter planen skal bidra for rekruttlaget sammen med blant annet Trond Fredriksen.

I november 2009 ble Fjørtoft ansatt som hovedtrener for damefotballaget Fortuna Ålesund, som rykket ned fra toppserien samme året. Fra 2017 er han med å trene Brattvåg Idrettslag med Rune Ulvestad.

Karl Oskar Fjørtoft fikk en landskamp for .

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Aalesunds FK
Fotballspillere for IL Hødd
Fotballspillere for Molde FK
Fotballspillere for Rosenborg BK
Fotballspillere for Hammarby IF
Norske fotballspillere i Sverige
Personer fra Haram kommune
Fødsler i 1975
Andreas Lie

Andreas Monsen Lie  (født 31. august 1987) er en norsk tidligere fotballspiller Han la opp etter sesongen 2021.

Han ble tidligere regnet som et av Norges største keeper-talenter, og er broren til Aalesund FKs spiller Oddbjørn Lie.

Han har fortid i Sportsklubben Herd, og har også spilt for Hødd og Nybergsund IL. Før sesongen 2010 skrev han under en ettårskontrakt med Odd Grenland, denne ble senere forlenget ut 2011.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Aalesunds FK
Fotballspillere for IL Hødd
Fotballspillere for Odds ballklubb
Norske tvillinger
Fødsler i 1987
Ballyragget

Ballyragget er en liten by i Kilkenny i Irland, omkring 18 km nord for Kilkenny by, ved motorveien N-77.

Det irske stedsnavnet er Beal Atha Raghad, som betyr «munningen av Ragget's overgangssted». Ragget er et anglonormannisk navn, som viser til jordeieren Richard le Ragget som i det 13. århundre eide området. 

Stedet har også vært kjent som Domhnach Mór (anglifisert til Donoughmore), som betyr «stor kirke» og enda tidligere Tualach Bare (anglifisert til Tullabarry), som antagelig viser til en keltisk stamme. Domhnach Mór er et noe omstridt navn. I første utgave av tidsskriftet til Kilkenny Archaeological Society ble det nevnt som mulig forklaring av navnet egentlig betyr «stor søndag», og viser til den enorme folkemengden som skal ha samlet seg der da den gamle kirken, som nå ligger i ruiner, ble innviet. 

Elven Nore renner forbi byen, som ligger i en bred dal mellom Castlecomer Plateau og flere åser. Et av de viktigste fornminnesteder i det nordlige Kilkenny ligger omkring fem km nord sør for Ballyragget, i Rathbeagh. Mot nord ligger byen Durrow. 

Byen domineres av et delvis kollapset privat befestet tårn fra middelalderen og murene rundt denne. Tårnet er datert til omtrent Elizabeth Is tid. På en liten høyde ved den sentrale markedsplassen ligger en stor katolsk kirke. Det finnes også flere protestantiske kirker. 

Viktigste næringsvei er jordbruk og industri knyttet til matproduksjon. Den viktigste arbeidsgiveren er Glanbiafabrikken, som ligger på den andre siden av elven i forhold til byen. Mange av innbyggerne pendler til Kilkenny by eller til Carlow, og det er også et mindre antall som pendler til Dublin. 

Siden slutten av det 20. århundre har byen vokst kraftig, mest fordi mange flytter fra de store byene til mindre steder for å slippe unna høye boligpriser.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Kilkenny
Gudmund Harlem

Gudmund Harlem (1917–1988) var en norsk lege, professor og politiker tilhørende Det norske Arbeiderparti. Han var sosialminister fra 1955 til 1961 og forsvarsminister fra 1961 til 1965.

Bakgrunn og virke 
Harlem kom fra en borgerfamilie. Han tok artium i 1935 og ble cand.med. i 1946. I sin medisinske yrkeskarriere arbeidet han med samfunnsmedisin knyttet til Hygienisk institutt ved Universitetet i Oslo og Attføringsinstituttet. Han var direktør ved Attføringsinstituttet fra 1970. I 1977 ble han professor i arbeidslivsvitenskap ved Norges tekniske høgskole, og fra 1980 til 1985 var han administrerende direktør ved Norges forskningsråd.

Under det tyske angrepet på Norge i 1940 fulgte han med regjeringen nordover til Tromsø, etter å ha sendt sine barn til Sverige. Sammen med sin kone engasjerte han seg i motstandskampen under annen verdenskrig.

Han var nestformann i Oslo Arbeiderparti 1952–1957 og fast møtende vararepresentant i Arbeiderpartiets sentralstyre 1953–1957.

Som student var han formann i Det Norske Studentersamfund i 1945.

Han var far til Gro Harlem Brundtland og Hanne Harlem.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske forsvarsministre
Norske sosialministre
Ap-statsråder
Statsråder i Regjeringen Gerhardsen III
Statsråder i Regjeringen Gerhardsen IV
Norske statsråder etter 1945
Norske embets- og tjenestemenn
Norske medisinprofessorer
Professorer ved NTH
Medlemmer av Mot Dag
Personer fra Oslo
Formenn av Det Norske Studentersamfund
Personer tilknyttet Oslo universitetssykehus
Kjærlighetsroman

Kjærlighetsroman er en litterær sjanger utviklet i den vestlige kulturen.  Tradisjonen er den litterære tradisjonen som har vært mest i forandring og blitt sett på ulike måter mellom kjønnene.

Kjente kjærlighetsromaner 
Tristan og Isolde (1160)
Fornuft og følelser av Jane Austen (1811)  
Stolthet og fordom av Jane Austen (1813)
Victoria av Knut Hamsun (1898)
Og solen går sin gang av Ernest Hemingway (1926)
Farvel til våpnene av Ernest Hemingway (1929)
Tre kamerater av Erich Maria Remarque (1937)

Eksterne lenker 
 Kjærlighetsroman; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Anesammenfall

Anesammenfall framkommer ved at personer opptrer mer enn en gang i samme anetavle, og skyldes ekteskap mellom slektninger. Hvis to søskenbarn gifter seg, vil deres barn ha bare 6 istedenfor 8 forskjellige oldeforeldre. Anesammenfall kalles også anetap. 

Slektsforskning
Demografi