Libeller

Se også Libelle, innretning for å kontrollere at en flate er vannrett.

 (bare norske delgrupper)
 storlibeller 
 kongelibeller
 glanslibeller
 elvelibeller
 speidelibeller

Libeller (Anisoptera) er en delgruppe av øyenstikkere, (Odonata).

Libeller er utbredt i hele verden unntatt i Antarktis. De fleste arter finnes i varmere strøk.

Utseende 
Libeller er vanligvis større enn vannymfene, selv om størrelsen varierer mellom de ulike artene.

Alle de fire vingene er også her omtrent like av utseende, men de foldes ikke bakover under hvile, de holdes i en rett vinkel ut fra kroppen i hvile. Vingespennet er mellom 50 og 100 millimeter. 

Libeller er en gruppe der det kan være vanskelig å skille artene fra hverandre. Ofte er det bare små forskjeller i utseendet. Kjønnene er også ofte noe ulike.

Levevis 
Libeller er dyktige flygere. Noen arter kan fly langt bort fra der de «vokste opp». Eggene legges i vann, eller på vannplanter. Ofte patruljerer de den samme strekningen på jakt etter mat. Hannene jager konkurrenter eller kurtiserer hunnene. 

Libeller har ufullstendig forvandling, overgang fra nymfe til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere hudskift (nymfestadier). Nymfene lever i vann og ligner derfor lite på de voksne (imago), bortsett fra størrelsen. Når nymfen kommer til det siste hudskiftet finner den et strå eller noe, der den kan klatre opp over vannflaten. Her blir den hengende, mens huden revner på ryggsiden. Den nyklekte øyenstikkeren blir hengende på den gamle huden, eller like ved siden av, helt til den nye huden er noe herdet, og vingene har fått sin endelige form.

Tre av de norske artene er fredet Dette fordi de har hatt stor tilbakegang, grunnet at leveområdene (habitatene) har forsvunnet. Noen arter krever helt spesielle livsbetingelser.

Systematisk inndeling 
Det er registrert 33 arter i Norge. Normerte navn og slektskap oppdatert fra Artsdatabanken august 2020. Søk på eldre navn vil føre til riktig artikkel. Slektskapet mellom delgruppene skrevet i hierarkisk skrivemåte. Du kan lese mer om dette her : System (biologi) og Gruppe (biologi).

 øyenstikkere Odonata (Orden)
 libeller Anisoptera (Underorden). Generelt er dette de største øyestikkerne selv om størrelsen varierer mellom de ulike artene.  Alle de fire vingene er også her omtrent like av utseende, men de bakvingene er litt bredere ved roten (nærmest kroppen) enn framvingene. Vingene holdes 90 grader rett ut fra kroppen, under hvile.  Libeller er dyktige flygere.  Noen arter kan fly langt bort fra der de «vokste opp».  Eggene legges i vann, eller på vannplanter.  Ofte patruljerer de den samme strekningen på jakt etter mat.  Hannene jager konkurrenter eller kurtiserer hunnene. 
 storlibeller Aeshnidae (Familie)
 Aeshna (Slekt)
 fjellibelle Aeshna caerulea (Strøm, 1783)
 blågrønnlibelle Aeshna cyanea (Müller, 1764)
 brunlibelle Aeshna grandis (Linnaeus, 1758)
 kilelibelle Aeshna isoceles (Müller, 1767) (Ikke i Norge)
 starrlibelle Aeshna juncea (Linnaeus, 1758)
 septemberlibelle Aeshna mixta Latreille, 1805
 takrørlibelle Aeshna serrata Hagen, 1856 (Ikke i Norge)
 torvmoselibelle Aeshna subarctica Walker, 1908
 vassaloelibelle Aeshna viridis Eversmann, 1836 (Ikke i Norge)
 Anax (Slekt)
 storkeiserlibelle Anax imperator Leach, 1815
 Brachytron (Slekt)
 vårlibelle Brachytron pratense (Müller, 1764)
 Hemianax (Slekt)
 vandrekeiserlibelle Hemianax ephippiger (Burmeister, 1839)
 kongelibeller Cordulegastridae (Familie)
 Cordulegaster (Slekt)
 kongelibelle Cordulegaster boltonii (Donovan, 1807)
 glanslibeller Corduliidae (Familie)
 Cordulia (Slekt)
 smaragdlibelle Cordulia aenea (Linnaeus, 1758)
 Epitheca (Slekt)
 toflekklibelle Epitheca bimaculata (Charpentier, 1825)
 Somatochlora (Slekt)
 fjellmetallibelle Somatochlora alpestris (Sèlys, 1840)
 myrmetallibelle Somatochlora arctica (Zetterstedt, 1840)
 gulflekkmetallibelle Somatochlora flavomaculata (VanderLinden, 1825)
 glansmetallibelle Somatochlora metallica (Van der Linden, 1825)
 tundrametallibelle Somatochlora sahlbergi Trybom, 1889
 elvelibeller Gomphidae (Familie)
 Gomphus (Slekt)
 klubbeelvelibelle Gomphus vulgatissimus (Linnaeus, 1758)
 Onychogomphus (Slekt)
 tangelvelibelle Onychogomphus forcipatus (Linnaeus, 1758)
 Ophiogomphus (Slekt)
 grønnelvelibelle Ophiogomphus cecilia Fourcroy, 1785 (Ikke i Norge)
 speidelibeller Libellulidae (Familie)
 Leucorrhinia (Slekt)
 gråtorvlibelle Leucorrhinia albifrons (Burmeister, 1839) Fredet i Norge
 vannliljetorvlibelle Leucorrhinia caudalis (Charpentier, 1840) Fredet i Norge
 småtorvlibelle Leucorrhinia dubia (Van der Linden, 1825)
 gulflekktorvlibelle Leucorrhinia pectoralis (Charpentier, 1825) Fredet i Norge
 østtorvlibelle Leucorrhinia rubicunda (Linnaeus, 1758)
 Libellula (Slekt)
 blåbredlibelle Libellula depressa Linnaeus, 1758
 sotflekkbredlibelle Libellula fulva Müller, 1764 (Ikke i Norge)
 firflekkbredlibelle Libellula quadrimaculata Linnaeus, 1758
 Orthetrum (Slekt)
 storblålibelle Orthetrum cancellatum (Linnaeus, 1758)
 småblålibelle Orthetrum coerulescens (Fabricius, 1798)
 Sympetrum (Slekt)
 svarthøstlibelle Sympetrum danae (Sulzer, 1776)
 gulvingehøstlibelle Sympetrum flaveolum (Linnaeus, 1758)
 rødårehøstlibelle Sympetrum fonscolombii (Selys, 1840) (Ikke i Norge)
 blodhøstlibelle Sympetrum sanguineum (Müller, 1764)
 senhøstlibelle Sympetrum striolatum (Charpentier, 1840)
 sørhøstlibelle Sympetrum vulgatum (Linnaeus, 1758)
 vannymfer Zygoptera (Underorden)

Eldre inndeling 
Forskning fra 1996  viser at de «moderne» artene (Anisoptera) er en søstergruppe til de «antikke» (Anisozygoptera) og at begge disse er nå plassert i en ny felles delgruppe eller underorden, Epiprocta, som igjen er søstergruppe til vannymfene (Zygenoptera). Skrevet på hierarkisk skrivemåte blir slektskapet mellom delgruppene slik: (Du kan lese mer om hierarkisk skrivemåte her : System (biologi) og Gruppe (biologi).)

 «vannymfene» Zygoptera – Vannymfer
 «alle øyenstikkere og libeller» Epiprocta 
 «moderne øyenstikkere» Anisoptera – libeller 
 «antikke øyenstikkere» Anisozygoptera 
 [ukjent navn] – fossile, utdødde arter
 Epiophlebioptera – de to nålevende artene

Referanser

Litteratur 
 Askew, R. 1988. The Dragonflies of Europa. Harley Books, Colchester, 291 sider. 
 Lohmann, H. 1996. Das phylogenetische System der Anisoptera (Odonata). Deutsche Entomologische Zeitschrift 106(9): side 209-266.
 Olsvik, Hans. 1993. Forslag til norske navn på øyenstikkere (Odonata). Norsk entomologisk forening. Insekt-Nytt 18 (3-4), s. 23-25 
 Stenløkk, Jan. 2001. Revidert og utvidet fredning av norske insekter. Norsk entomologisk forening. Insekt-Nytt 26 (3-4), s. 6-10 
 Sahlén, Göran. 1996. Sveriges Trollsländor. Feltbiogerna. 165 sider. ISBN 91-85094-43-9

Eksterne lenker 
 
  www.nhm.uio.no/norodo/  – Et norskspråklig nettsted om norske øyenstikkere.

Øyenstikkere
Dyr formelt beskrevet av Edmond de Selys Longschamps
Øyenstikkere formelt beskrevet i 1854