alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Lulin

Lulin (offisiell betegnelse C/2007 N3) er en ikke-periodisk komet oppdaget i juli 2007 av en gruppe astronomer fra Kina og Taiwan. Kometen er oppkalt etter Lulin-observatoriet på Taiwan der oppdagelsen fant sted. Den var nærmest Solen den 10. januar 2009, og var nærmest Jorden 24. februar samme år med en avstand på 61 millioner kilometer (0,41 AU).

Historie 
I 1996 satt en syv år gammel kinesisk gutt og studerte nattehimmelen gjennom et lite teleskop. Han så noe som skulle forandre livet hans: en komet med en aktiv hale. Til å begynne med trodde han at han var oppdageren, men fant snart ut at de to astronomene Hale og Bopp hadde kommet ham i forkjøpet (kometen han hadde sett var Hale-Bopp). Unge Quanzhi Ye svelget skuffelsen, men bestemte seg for å finne sin «egen» komet en dag.

I 2007 var Quanzhi Ye blant astronomene ved Lulin-observatoriet på Taiwan som oppdaget et asteroide-lignende objekt på et fotografi. Bedre bilder som ble tatt noen dager senere avslørte et diffust objekt, og dette betydde at det dreide seg om en hittil ukjent komet, og ikke en asteroide. Kometens bane ble raskt fastslått, og det viste seg at den var på vei mot solsystemets indre del. Den var nærmest Solen 10. januar 2009 i en avstand litt utenfor Jordens bane. Det er uvisst om Lulin har vært innom solsystemet vårt tidligere, og om den noengang vil komme tilbake.

Bane 

Lulin var synlig med kikkert i siste halvdel av februar 2009. Den passerte like under stjernen Regulus i stjernebildet Løven, og like nord for stjernen Spica i Jomfruen. Kometens bane har en helling på 2° i forhold til Jordens bane, og befinner seg derfor i omtrent samme plan som Jorden og de andre planetene (ekliptikken). Den bevegde seg imidlertid i motsatt retning av planetene. 26. februar sto Solen, Jorden og Lulin på rett linje, med Jorden i midten. Dette gjorde at støv- og gasshalen kunne være vanskelig å observere.

Kometen 
Kometens kjerne har en diameter på noen få kilometer og består hovedsakelig av støv og frosne gasser. Da Lulin nærmet seg Solen, sublimerte de frosne gassene og dannet en sky av støv og gass rundt kjernen. Denne skyen kalles komethodet, og i Lulins tilfelle var hodet på størrelse med planeten Jupiter da det var på sitt største. Gassene som ble frigjort var blant annet cyanogen (CN) og toverdig karbon (C2). Disse gassene gløder grønt i sollys, og det var dette som ga Lulin den grønne fargen. På grunn av trykket fra sollyset og solvinden dannes det komethaler av ionisert gass og støv. Begge disse peker vekk fra Solen.

Kilder 
 Astronomi.no - Komet Lulin på februarhimmelen Publisert 5. februar 2009 Besøkt 25. februar 2009
 NASA – NASA's Swift Spies Comet Lulin (engelsk) Publisert 20. februar 2009 Besøkt 25. februar 2009
 NASA – Green Comet Approaches Earth (engelsk) Publisert 4. februar 2009   Besøkt 25. februar 2009

Eksterne lenker 
 

Kometer
Himmellegemer oppdaget i 2007
Johan Mellbye

Se også Johan E. Mellbye

Johan Georg Hansteen Mellbye (født 9. desember 1835 i Trøgstad, død 21. september 1913 i Vestre Aker) var en norsk offiser som ble generalløytnant.

Verker 
 Lærebok i befæstningskunst (1875)

Referanser

Eksterne lenker 

Norske offiserer
Personer fra Trøgstad kommune
Fødsler i 1835
Dødsfall i 1913
Trosvik skole

Trosvik skole er en barneskole i Trosvik i Fredrikstad kommune i Østfold. Trosvik skole er Fredrikstads største barneskole. Skolen ble grunnlagt i 1906 etter en deling av Trara skolekrets i tre. Skolen har i dag 25 klasser på trinnene 1. til 7. klasse.


Skolen ligger ca. 1 km nord for Fredrikstad sentrum. Skolen har elever fra Gluppe, Pettersand og Labråten i nord til gamle Fredrikstad Stadion i sør, og fra Seutelva i vest til Oredalsveien i øst. Skolen ligger i et grøntområde nord for Frederik II videregående skole. Skolen har gått fra to eller tre paralleller til fire klasser pr. klassetrinn. Trosvik skole er den største skolen i Fredrikstad kommune og har ca 20 % elever med minoritetsbakgrunn.

Historie
Den aller første skolen i Trosvikområdet var Vestli skole, som ble bygget i 1892. Den innholdt to klasserom og lærerbolig. Før den tiden gikk elevene fra Trosvik på Trara skole. I 1906 ble så gamle Trosvik skole bygd og var eneste skole fram til 1961. Gamle Trosvik skole ble oppført etter tegning av statskonduktør Petter Hoffstad. Den gamle skolen er i dag en «Do Re Mi» barnehage.

Den nye Trosvik skole ble bygd i 1961. På grunn av stort elevtall ble også den gamle skolen i flere år brukt i tillegg, som avlastning for småskoleelevene og skolefritidsordningen (SFO).

Våren 2003 startet en fullstendig rehabilitering av bygningen fra 1961. Det ble sluttført ved årsskiftet 2004-2005. Innvielsen av den utbygde og rehabiliterte Trosvik skole fant sted 31. mars 2005. Vinteren 2008 fikk skolen også et auditorium, og den har pr. 2009 åtte arbeids- og hobbyrom.

SFO ved Trosvik skole har 15 ansatte. På 2000-tallet økte antall elever ved SFO fra 125 til 190 barn.

Det er økt behov for skoleplass i bydelen, og det ble tidlig knapt med plass. Skolen fikk to brakker høsten 2009 og ytterligere to brakker i 2010. Skolen har dermed ni klasserom i brakker.

I mer enn 20 år har Fredrikstad kommune hatt vennskapsarbeid med San Martin i Guatemala. Trosvik skole har vært med fra begynnelsen. Hvert år setter skolen San Martin på timeplanen, blant annet ved at de inviterer folk som nylig har besøkt landet og kan fortelle fra landet. Skolens årlige loppemarked er også en tradisjon. Pengene går til skolestipend til barn og ungdom i San Martin der foreldrene ikke har råd til å betale for skolegang.

Rektorer 
 Erik Lind (2013-)
 Leif Smedbakken (2007-2013)
 Per Kraft (1989-2007)
 Erling Gulliksen (-1989)

Referanser

Eksterne lenker
 Skolens nettside
 Flyfoto av Trosvik skole

Barneskoler i Viken
Utdanning i Fredrikstad
Ordenen Riddere av det hvite kors

Ordenen Riddere av Det Hvite Kors er en orden der oppbygging og organisasjon er esoterisk og hierarkisk i sin form. Ordenen ble stiftet i Chicago, USA den 27. januar 1863 da 129 norske utvandrere signerte et stiftelsesdokument. Ordenen kom til Norge og da først til Drammen for over 100 år siden.

Ordenen R.H.K. har sin opprinnelse i det norske selskap Nora i USA. I 1897 ble ordenen R.H.K. ført fra Amerika til Norge av Drammenseren Hans Hansen, og den 27. mars 1902 ble det stiftet en St. Olav-losje i Drammen. Denne datoen regnes derfor som ordenens stiftelsesdag i Norge. Rikslosjen i ordenen ble stiftet den 22. januar 1908, og da ordenen fikk sitt charter overlevert fra Amerika i 1914 var R.H.K i Norge formelt en selvstendig orden. Etter at ordenen ble forbudt under krigen tok aktivitetene til igjen etter krigen og i tidsrommet 1947 til år 2000 ble det stiftet 19 nye losjer i Norge. Ordenen R.H.K. er innordnet i fire kapitéler - St.Olavlosjene, St.Antoniuslosjene, St.Andreaslosjen, St.Mikaellosjen. Ordenen Riddere av Det Hvite Kors er en høygradsorden med i alt 33 Grader. 

Ordenen består av 1450 (2014) brødre fordelt på 27 St.Olav-losjer i Norge. Alle landets losjer bærer navnet Losje St. Olav og med nummer i rekkefølge etter dato for stiftelsen. For å bli medlem i denne ordenen må man være over 25 år og være nordisk statsborger. Det arbeides for å bringe ordenens formål og innhold fram for menn som søker etter verdier i livet sitt, og det stiftes nye losjer og verves nye medlemmer. Diskusjoner av partipolitisk karakter eller om religiøse trosretninger innen ordenen er ikke tillatt. Denne ordenen er et lukket samfunn, men den er ikke hemmelig.

Erkelosjen i USA vedtok i 1911 at også kvinner kunne opptas som medlemmer i denne ordenen. R.H.K. var dermed den første norsk-amerikanske organisasjon som ga kvinner stemmerett, likestilt med menn i denne ordenen. De kalles Valkyrjesøstrene. Den 24. november 1953 ble «Losje Valkyrjen» stiftet. De har 12 losjer med ca. 450 medlemmer.

St. Olav-losjer i Norge 
I Drammen.  II Oslo.  III Kongsberg.  IV Sarpsborg.  V Fredrikstad.  VI Halden.  VII Moss.  VIII Larvik.  IX Tønsberg.  X Skien.  XI Sandefjord.  XII Bergen.  XIII Hønefoss.  XIV Kristiansand. XV Gjøvik.  XVI Hamar.  XVII Stavanger.  XVIII Lillehammer.  XIX Trondheim.  XX Haugesund.  XXI Voss.  XXII Stiklestad.  XXIII Otta.  XXIV Arendal.  XXV Steinkjer.  XXVI Eidsvoll.  XXVII Drøbak.

Kilder 
 St.Olav posten. (2-2007. 3-2008)

Eksterne lenker 
 Ordenen Riddere av det hvite kors.

Frimureri i Norge
Mariaordenen

Mariaordenen er en lukket orden for kvinner. Ordenen ble grunnlagt den 27. september 1916 i Kristiania av Dagny Kristensen, som ledet den frem til 28. mars 1955. Ordenen har hentet sitt navn fra en av flere Mariaer som omtales både i Bibelen og andre steder. Ritualene er hemmelige, og har pr dato (2009) vært uforandret siden grunnleggelsen.

Mariaordenens øverste styre består av en ordenspresident, sekretær og kasserer og æresmedlemmer. Dens provinsialstyre ligger i Sverige, og består av Provinsialpresident, sekretær og kasserer.

Det finnes i dag (2019) 42 norske, 15 svenske, sju danske, tre tyske, en islandsk og to finske Marialoger. Antall medlemmer var ca. 7500 den 1. januar 2019.

Idémessig står ordenen nær frimureriet, og mange medlemmer har også menn som er frimurere. I motsetning til andre lukkede ordener, holder den ikke bare medlemsregisteret hemmelig, men også sine lover. Den grenser således opp mot å kunne karakteriseres som et hemmelig selskap.

Ordenen er tuftet på kristen etikk, og gjennom rituelle innvielser i dens gradssystem blir ordenens lære gradvis åpenbart. Ordenens formål er å fremme selverkjennelse og arbeide for personlighetens utvikling. For å bli medlem må man tro på Gud, nyte allmenn borgerlig aktelse, være fylt 25 år og anbefales av to medlemmer. Medlemmene har ikke lov å tilhøre en annen lukket orden.

Ordenens logo er orakelet til den greske guden Apollon i Delfi. I sirkelen omkring tempelet står det skrevet på gresk «Kjenn deg selv!», og viser til at menneskets utvikling skjer gjennom selverkjennelse.

Ordenen har sju grader:

I 3. º får medlemmene tildelt ordensringen. De tre siste gradene har en klarere kristen profil enn de fire første. Gradene og ritualene ligner frimureriets; en viktig forskjell er at mannsdominerte symboler er skiftet ut med kvinnelige symboler, og at ritualene er mye mer estetiske, med blomster, lyrikk og vakre symboler. Ordenen har et eget sangkor.

Mariaordenens loger

Eksterne lenker 
 

Frimureri for kvinner
Frimureri i Norge
Frimureri i Sverige
Frimureri i Danmark
Frimureri i Tyskland
Organisasjoner etablert i 1916
1916 i Norge
Druidordenen

Den norske Druidorden (forkortet FGDO: Forenede gamle druid-orden)

Druidordenen er religiøst og politisk uavhengig. 

Med utgangspunkt i interesse for oldtidens druider, for hva disse hadde utrettet for å bedre menneskenes kår og for den store kunnskapen druidene hadde hatt, ble det i England på 1700-tallet gjort flere forsøk på å starte losjer. De fleste av disse fikk kortvarig betydning. I 1781 ble det imidlertid opprettet en druidlosje i London på initiativ av en idealist ved navn Henry Hurle. En liten flokk likesinnede ville etter beste evne arbeide for å forbedre og trygge menneskers kår. Denne losjen og de tanker den bygget på, fikk stor oppslutning. I løpet av kort tid ble rundt 50 losjer etablert i England. I denne første tiden var en gjensidig forsikringsordning en sterkt medvirkende årsak til den store veksten i arbeidet. Offentlige trygdeordninger var et ukjent begrep. Vår Orden regner Henry Hurle som grunleggeren av den moderne druidisme.

Fra England spredte Ordenen seg videre til andre engelsktalende land, til Canada i 1824 og til USA i 1830. I 1851 ble den første losjen etablert i Australia, og derfra kom Ordenen til New Zealand.

Fra USA slo Ordenen rot i Tyskland hvor den første losjen ble etablert i Berlin i 1872. Fra Tyskland bredte så Ordenen til Sverige der den første losje ble stiftet i 1904 i Malmö. Til Norge kom druidismen via Sverige, og den første norske losje, Nordstjernen i Oslo, ble stiftet i 1935. I dag er det rundt 50 losjer i Norge, og ordensarbeidet vinner stadig større tilslutning. Fra Norge har Ordenen spredt seg videre til Island.

Ordenen er noe mer enn vanlig foreningsliv. Hovedsaken er arbeidet med Ordenens ideelle formål, arbeidet med å utvikle seg som et bedre medmenneske, og arbeidet med å tilegne seg kunnskaper av varig verdi. Et viktig element i dette arbeidet, er den rituelle del av et losjemøte. Gjennom tidløse, faste ritualer meddeles medlemmene kunnskaper og holdninger.

Ordenen arbeider gjennom et gradssystem der medlemmene tilegner seg skrittvise kunnskaper om Ordenen og dens idealer. Nye medlemmer opptas i 1. grad. I alt er det 7 grader, hvorav 7. grad er en spesiell æresgrad som bare et fåtall brødre kan innstilles til.

De vanlige losjene kalles grunnlosjer og arbeider i 1., 2. og 3. grad. Grunnlosjene er tilsluttet såkalte storlosjer som arbeider i 4., 5. og 6. grad. Storlosjene dekker et større geografisk område som f.eks. et fylke, deler av et fylke eller flere fylker, avhengig av antall grunnlosjer i området.

Grunnlosjene er av variert størrelse fra de nystiftede med 15 – 25 medlemmer til de største og eldste losjer med 80 – 100.  Et medlemstall midt i mellom er ideelt for at brødrene skal bli godt kjente med hverandre og for å gi de fleste som ønsker det en oppgave for losjen. Losjene velger hvert annet år medlemmer til å lede losjen og til de forskjel-lige utvalg.

Medlemskapet varer for de aller fleste hele livet.

Birgittalosjen har sitt utspring fra Druidordenen og er en kvinnelosje.

Eksterne lenker 
 Den Norske Druidorden.
 IGLD. International Grand Lodge of Druidism.

Broderskap og veldedige organisasjoner
Frimureri i Norge
No Parole from Rock ’n’ Roll

No Parole From Rock n' Roll er debutalbumet til heavy metal-bandet Alcatrazz.

Albumet ansees av mange som det beste Alcatrazz-albumet, og det var også med på å gi Yngwie Malmsteen en glitrende solokarriere i etterkant. Det nådde 128.-plass på Billboard-listen, og lå i 7 uker på listen.

Sporliste
 «Island in the Sun» – 3:55
 «General Hospital» – 4:49
 «Jet to Jet» – 4:27
 «Hiroshima Mon Amour» – 4:00
 «Kree Nakoorie» – 6:10
 «Incubus» – 1:24
 «Too Young to Die, Too Drunk to Live» – 4:20
 «Big Foot» – 4:06
 «Starcarr Lane» – 3:53
 «Suffer Me» – 4:16

Personell
 Graham Bonnet – Vokal
 Yngwie Malmsteen – Gitar
 Gary Shea – Bassgitar
 Jan Uvena – Slagverk
 Jimmy Waldo – Keyboard

Eksterne lenker   
 

Musikkalbum fra 1983
Heavy metal-album
Musikkalbum fra USA
Maria Garland

Maria Garland (født 16. mai 1889 i København, død 26. oktober 1967) var en dansk skuespiller.

Av hennes teaterroller huskes blant annet Magdelone i Henrich og Pernille (Holberg), Else Skolemesters i Barselstuen (Holberg), Fru Krans i Eventyr paa Fodreisen (Hostrup), Tante Et i Skærmydsler (Gustav Wied) og Marta Boman i Swedenhielms (Hjalmar Bergman). I Colombe (Anouilh) spilte Maria Garland først den lille rollen som Madame Georges, men rykket seinere opp i hovedrollen som Madame Alexandra.

Filmografi 
  .... enken etter erkehertuginne 
  .... Johanne
  .... Hans' mor
  .... gårdeier Annemarie Ellekjær
  (TV) 
  (TV) 
  .... forstanderinnen frk. Joransen
  .... enken, baronesse Alvilda von Rosensteen
  .... konsulinne Holm
  .... Emma 'Mums' Skov
  .... fru Ingeborg Olsen
  .... fru konsulinne Møller
  .... tante Hortense
  .... Marie
  .... Helgas mor Birthe
  .... Martha Sværke
  .... Helene (Paul Janus' mor)
  .... kortspiller hos Hansen
  .... Konstance Munk
  .... brudens mor
  .... fru Johansen
  .... Marthe Boman
  .... priorinne Heralda Broholt
  .... Mary
  .... Jennys mor
  .... husmor på Bakkegården
  .... Alices mor
  .... godseierinne, Enkefru Selstrup
  .... Herberts hustru
  .... Ovidia Christensen
  .... generalens hustru
  .... sykepleierske/sekretær Anina Bagge
  .... Caroline Vipperup
  .... etatsrådinne Gram
  .... Clara Friis
  .... Peters tante / oberstinne Caroline Brixbye
  .... fru Ludvigsen
  .... Sofie Lundrup
  .... tante Rikke Holm
  .... tante Emma Solberg
  .... tante Marie
  .... Christine Olsen
  .... Johanne Lundstrøm
  .... fru Löwe
  .... fru Petræus
  .... generalkonsulinne
  .... Malle Smith
  .... fru Ovesen
  .... tante
  .... Augusta Prehn
  … kvinne i damemagasin
  .... en kvinnelig journalist 
  
  … frk. Petronella
  … husbestyrerinnen

Priser (utvalg) 
 1963 – Mottaker av Tagea Brandts Rejselegat
 1945 – Teaterpokalen

Referanser

Eksterne lenker 
 

Danske skuespillere
Mottakere av Tagea Brandts Rejselegat
Personer fra København
Pony Canyon

Pony Canyon (株式会社ポニーキャニオン, Kabushiki kaisha Ponī Kyanion) er et stort japansk multimediaselskap opprettet i 1966, som utgir musikk, videoer og videospill.

De er en del av Japanese Media Group, Fujisankei Communications Group, og har hovedkvarter i Tokyo, og kontorer i Malaysia, Sør-Korea og Hongkong. De har ca. 360 ansatte. De eier også plateselskapet Flight Master.

Eksterne lenker 
 

Japanske videospillselskaper
Plateselskaper
Selskaper etablert i 1966
Plateselskaper etablert i 1966
1966 i Japan
Rosengård (Malmö)

Rosengård er en bydel i Malmö i Skåne i Sverige. I Rosengård bor cirka 21 000 personer.

Bydelen er blitt beskrevet som et utenforskapsområde/parallellsamfunn.

Historie

I 1911 startet byggingen av egnahemsområdet Rosengårdsstaden,  ved nåværende Jägersrovägen.

Rosengård er en bydel med betydelig innslag av høyhus oppført som en del av det såkalte millionprogrammet fra 1967 til 1972.

Bydelen har i de senere årene hatt en del uro, blant annet stenkasting mot brannbiler. I desember 2008 var det større demonstrasjoner i forbindelse med stenging av et islamsk kultursenter. Dette ble i Sverige benevnt som «spetakkelet i Rosengård» - kravallerna i Rosengård.

Demografi
Av innbyggerne har minst 86 prosent utenlandsk bakgrunn (definert som begge foreldrene født utenfor Sverige) og 60 prosent er født utenfor Sverige, mens tilsvarende tall for 1972 var 20 prosent. Rundt 60 prosent er født i utlandet og ytterligere 26 prosent er født i Sverige med to utenlandsfødte foreldre. Irak, Jugoslavia, Palestina, Libanon og Bosnia-Hercegovina er de fem viktigste opprinnelseslandene.  
I seksjonen Herrgården har totalt 96 prosent utenlandsk bakgrunn.

Andelen unge er høy i bydelen. En tredjedel av befolkningen er under 18 år, noe som kan sammenlignes med landsgjennomsnittet på 21 prosent. I delområdet Herrgården er andelen barn og unge 50 prosent.

Mange husholdninger i bydelen har barn, og familiene er store i gjennomsnitt. Av 7 186 husholdninger har 2 172 barn.

I Rosengård finnes det gudstjenestehus for flere forskjellige trossamfunn. Den gamle, lutherske sognekirken Västra Skrävlinge kyrka, Malmö moské, som ble bygd i 1980 som den første moskéen i Skandinavia, og den katolske kirken, Sankta Maria i Rosengård; hvert av disse husene ligger maksimalt 600 meter fra de andre.

Referanser

Litteratur
 Lasse Sandström: Rosengård i medieskugga : om medier som medel och hinder för integration, ISBN 91-7055-320-3, Stockholm : Sellin & partner : Stiftelsen Institutet för mediestudier, 2005
 Tove Lifvendahl: Vem kastar första stenen? : om stenkastning och utlänningar på Rosengård, ISBN 91-7566-540-9, Stockholm : Timbro, 2003
 Inger Pedersen: Rapport från Rosengård, ISBN 91-87336-98-7, Malmö: Malmö museer, cop. 2002
 Inger Pedersen (16. mars 2001): dagbok från Rosengård, ISBN 91-87336-96-0, Malmö : Malmö museer, 2002
 Per-Markku Ristilammi: Rosengård och den svarta poesin : en studie av modern annorlundahet, ISBN 91-7139-191-6 (innb.); Stockholm ; Stehag : B. Östlings bokförl. Symposion, 1994
 Margaretha Rolfson: Unga på drift : om sociala normer och social kontroll i Rosengård, [Lund], 1994 ;
 Carin Flemström & Alf Ronnby: Fallet Rosengård : en studie i svensk planerings- och bostadspolitik, ISBN 91-518-0019-5, Stockholm : [Solna] : Prisma ; [Seelig], 1972 ;
 Tyke Tykesson: Bostadsmiljöer i Malmö, Inventering. Del 3: 1965—75, Malmö Kulturmiljö, Länsstyrelsen Skåne Län, 2002
Björn Alfredsson, Göran Cars: Förvalta Rosengård, förnyelse och integration i praktiken

Eksterne lenker
 Malmø-Rosengård
 Avisen Dagens Nyheter om opptøyene i Rosengård (svensk)
 Avisen Aftenposten om Rosengård
 Avisen Klassekampen om Rosengårds sosiale problemer
 

Malmö
Danielsen Videregående Skole

Danielsen Videregående Skole (DVS) er en kristen videregående friskole som holder til i Bergen sentrum.

Utdanningstilbud 
Skolen tilbyr følgende utdanningsprogrammer:

Spesialiteter ved skolen:
 Skoleår i USA (Vg2 studiespesialisering)
 Forskerlinje (innenfor programområde for realfag på studiespesialisering)
 4-årig tilbud for idrettsutøvere
 Utenlandsturer (Frankrike, Tyskland, Spania, USA, Budapest, London, Israel)
 Leksehjelp to ettermiddager i uka (for realfag og språkfag)

Kristen friskole 
Skolen er en kristen videregående skole for alle. Elevene blir møtt med andaktsord hver morgen, og kristendomsfaget er et fellesfag som elevene på Vg1 og Vg2 må ha. 

Skolen eies og drives av Egill Danielsens Stiftelse som driver fire privatskoler i bergensområdet og dessuten ungdomsskoler på Osterøy, på Karmøy, i Haugesund og på Frekhaug. Norsk Luthersk Misjonssamband og Indremisjonsforbundet oppnevner stiftelsens råd. 

Skolen startet sin virksomhet som Danielsen skole med privat gymnas i 1932. Skolens grunnlegger, eier og rektor var Egill Danielsen.

Se også 
 Danielsen Intensivgymnas (studiespesialisering for voksne)

Referanser

Eksterne lenker 
 Danielsen Videregående Skole
 Bergen byleksikon på nett, om Danielsen skoler

Videregående skoler i Vestland
Skoler tilknyttet Norsk Luthersk Misjonssamband
Skoler tilknyttet Indremisjonsforbundet
Bergenhus
Skoler i Norge navngitt etter personer
Hans Isak Olsen

Hans Isak Olsen (født 20. juli 1957) er en norsk politiker som fra 2019 er ordfører i Kautokeino.

Han representerer Kautokeino Fastboendes Liste og var én av partiets tre representanter i kommunestyret i Kautokeino for perioden 2007–11. Olsen ble gjenvalgt i 2011, 2015 og 2019. I 2011–15 innehadde han også vervet som varaordfører. Han ble valgt til Kautokeino kommunes ordfører i 2019.

Olsen var tredje vararepresentant for Isak Mathis O. Hætta på Sametinget for perioden 2001–05 og 2005–09.

Han bor i Kautokeino.

Referanser 

KFL-politikere
Lokalpolitikere i Troms og Finnmark
Ordførere i Kautokeino
Yoweri Museveni

Yoweri Kaguta Museveni (født 15. august 1944) er politiker og president i Uganda.

Liv 
Museveni ble med i Milton Obotes militær etterretningstjeneste i 1970. Da Idi Amin kuppet seg til makten et år senere, måtte han flykte til Tanzania. I eksil dannet han sin egen motstandsgruppe (Front for National Salvation (FRONASA)), men samarbeidet med andre motstandsgrupper under krigen mellom Uganda og Tanzania i 1979; motstandsgruppene deltok her på Tanzanias side. Etter at man hadde fjernet Amin ble hans frihetskjempere del av den ugandiske armeen, men forble lojal mot Museveni. 

Etter å ha vært del av regjeringen på ulike posisjoner trakk han seg tilbake til en del av landet der hans stamme hadde kontroll og ledet en geriljakamp mot Obotes nye regjering ifra 1981 og hans etterfølger fra 1985, Tito Okello. I januar 1986 inntok Museveni hovedstaden Kampala og ble tatt i ed som han president i Uganda 29. januar.

Presidentskap 
Etter nesten 20 år med vanstyre forsøkte Museveni å gi sin regjering en bred etnisk base og forhindre fraksjonering. Han fikk bred støtte internasjonalt. I forhold til hans forgjengere ble landet roligere og utviklet seg stort sett positiv. Han har problemer med interne konflikter, særlig med acholi-folkegruppen i nord og deres svært kontroversielle Herrens motstandsarmé. dessuten deltok Uganda under hans ledelse i den første og andre Kongokrigen. 

Hans presidentskap fikk demokratisk legitimering i 1996, da han vant presidentvalget med 74% av stemmene. Valget ble betegnet som gyldig av internasjonale observatører. I 2001 ble han gjenvalgt med 69% av stemmene. Foran valget i 2006 endret han grunnloven slik at han kunne bli gjenvalgt for tredje gang. I begge disse valgene var resultatet mer omstridt enn i 1996. Ved valget i 2021 vant Museveni med 58,64 % av stemmene mot opposisjonskandidaten Bobi Vines 34,83 %, men også ved dette valget er det satt fram påstander om valgjuks.

Internasjonalt har Musevenis regjering blitt anerkjent for sitt suksessrike engasjement mot HIV-epidemien, relativ vellykket økonomisk politikk og relativ pressefrihet.

Referanser 

Ugandiske presidenter