alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Atferd

Atferd eller adferd viser til en organismes handlinger. Atferd er også nervesystemets respons på et stimulus og utføres av muskel- eller hormonsystemet. Et menneske eller et dyrs atferd er summen av dets responser på ytre og indre stimuli. Å studere menneskers atferd er i utgangspunktet et psykologisk foretakende. Dyrs atferd studeres av etologer.

Atferden til et individ er sentral for å beskrive personligheten og omhandles innenfor vitenskapen atferdspsykologi. Pionerer innen denne vitenskapen er Burrhus Frederic Skinner og Ivan Pavlov med deres teorier innen retningen behaviorisme.

Se også 
 Atferdsanalyse
 Atferdsbiologi
 Atferdspsykologi
 Atferdsvitenskap
 Atferdssegmentering

Referanser 

Etologi
Psykologi
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Utdanningsterminologi
Livsferdigheter
Cavan

Cavan er administrasjonsbyen i grevskapet Cavan i Irland. Den ligger nær grensen til Nord-Irland, og like ved hovedveien N3, som går til Dublin. 

Mot slutten av det 19. århundre ble byen et jernbaneknutepunkt. I dag er stasjonen nedlagt, men byen har den klart å holde på mye av industrien. Cavan har også nytt godt av flere investeringsprogrammer som har trukket ny industri dit.

Historie 
O'Reilly-familien reiste et slott i byen mot slutten av det 13. århundre. Omtrent på samme tid ble det opprettet et fransiskanerkloster i området. I det 15. århundre opprettet så Owen O'Reilly et marked på stedet, som trakk kjøpmenn fra Dublin og Drogheda. Byen fikk sitt charter av Jakob I av England i 1610.

På begynnelsen av det 19. århundre kontrollerte Farnham-familien store deler av byen, og anla en ny, bred hovedgate som fortsatt har navn etter familien. Farnham House nordvest for byen er et av de største privathusene i grevskapet. Det ble antagelig bygget i 1810, og ble designet av Francis Johnston fra Dublin. I senere tid har huset blitt ommbygget til luksushotell.

Eksterne lenker 
 

Byer i Cavan
International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems

International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems  (norsk: Den internasjonale statistiske klassifikasjonen av sykdommer og beslektede helseproblemer), vanligvis forkortet ICD, er et klassifiserings- og diagnosesystem som blir utgitt av Verdens helseorganisasjon (WHO). ICD blir periodisk oppdatert. Tiende (og gjeldende) utgave er ICD-10, som ble publisert i 1994.

WHO har siden år 2000 arbeidet med en ny versjon av International Classification of Diseases, ICD-11. Den nye versjonen har tatt inn medisinske emner som mangler i ICD-10, og den blir tilrettelagt for bruk i datasystemer. Norge deltar i arbeidet med ICD-11 gjennom deltakelse i WHO. Mange forventet at ICD-11 ville bli lansert i 2016, men det har oppstått lange og uventede forsinkelser med de nye kodene. Det resulterte blant annet i, at International Headache Society (IHS) valgte å publisere ICHD-3 i januar 2018, uten at de nye ICD-11 kodene var klare. Denne utgaven skulle gi medlemslandene mulighet til å begynne planlegging av innføring av ICD-11.

ICD-11 ble introdusert til det 144. styremøtet i januar 2019, og det er meningen at de 115 medlemslandene skal begynne å rapportere etter den nye standarden fra 1. januar 2022. En av det største nyhetene for denne versjonen er en systematisk klassifisering av kliniske tilstander assosiert med kronisk smerte. Klassifiseringen er utført av International Association for the Study of Pain (IASP). Den deler kronisk smerte inn i sju undergrupper, basert på etiologi eller påvirket organsystem.

Norge
I Norge settes somatiske og psykiatriske diagnoser etter dette systemet, hvor det er en kapittelinndeling.  I den norske utgaven er det 21 kapitler, hvorav de to siste inneholder særnorske koder (mulighet for beskrivelse av ytre årsaker til sykdommer, skader og dødsfall, og faktorer som har betydning for helsetilstand og kontakt med helsetjenesten). ICD-10 forvaltes av Avdeling helsefaglige kodeverk i Direktoratet for e-helse.

Direktoratet for e-helse har per i dag ikke en tidfestet plan på innføring av ICD-11 i Norge. Endringen fra ICD-9 til ICD-10 tok i Norge mellom fem og syv år og var mindre omfattende enn overgangen fra ICD-10 til ICD-11 blir.

Primærhelsetjenesten bruker en annen diagnoseliste: ICPC.

Se også
 Liste ICD-10 koder
 DSM-IV

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Finn kode (Direktoratet for e-helse), ICD-10, NCMP, NCSP og NCRP, BUP, ICPC-2 og ICF-CY 
 ICD-10 på norsk  – levert av Direktoratet for e-helse.

 
Klassifiseringssystemer
Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders

Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM) er de offisielle diagnostiske kriterier for psykiske lidelser i USA. Manualen blir utgitt av American Psychiatric Association. Det er bare psykologer eller psykiatere som skal stille slike diagnoser.

Revisjonene av DSM blir indikert ved et tall som kommer etter tittelen. 5. utgave ble lansert i 2013.

Norge
I Norge brukes DSM som supplement til det internasjonale klassifiseringssystemet International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems, som er utarbeidet av Verdens helseorganisasjon.

Psykiatri
Diagnostikk
Psykiske lidelser og atferdsforstyrrelser
Klassifiseringssystemer
N3 (Irland)

N3 er en av hovedveiene i Irland, og går mellom Dublin og Cavan nær grensen til Nord-Irland. Deler av veien er oppgradert til motorveistandard, og denne seksjonen går under navnet M3.

Den starter som Navan Road i utkanten av Dublin, og går som firefeltsvei utenom Castleknock og Blanchardstown. Utenfor Dublin går den forbi Clonee, Dunshauglin, Navan og Kells før den når Cavan. Derfra går N3 over i A509 som går til Enniskillen i Nord-Irland.

Det var i 2004 planer om oppgradering av en annen del av veien. Dette er problematisk, da strekningen det dreier seg om går fordi Tara-åsen, de irske overkongenes sete. Området rundt Tara er svært rikt på arkeologiske funn, og mange frykter at en utbygging av veien kan skade Irlands kulturarv.

N03
Bawnboy

Bawnboy er en liten landsby i Cavan i Irland. Den ligger mellom Ballyconnell og Swanlinbar, ved foten av Slieve Rushen. Landsbyen er en del av det eldgamle sognet Templeport, der St. Mogue ble født.

Den mest fremtredende bygningen er et viktoriansk arbeidshus, en del av fattigvesenet, fra 1853. Det er etterhvert kommet i en stadig mer falleferdig tilstand. 

Den irske filmen Korea fra 1994 ble tatt opp i Bawnboy.

Eksterne lenker 
 
 Bawnboy Workhouse

Landsbyer i Cavan
Kingscourt

Kingscourt er en by i Cavan i Irland. Den ligger i den østlige delen av grevskapet, nær Carrickmacross i Monaghan. 

Sognekirken har glassmalerier fra 1940-årene, laget av Evie Hone.

Eksterne lenker 
 

Byer i Cavan
Virginia (Irland)

Virginia er en by i Cavan i Irland. Den ligger ved hovedveien N3 mellom Navan og Cavan by, og inntil Lough Ramor. 

Byen ble grunnlagt under bosetningen i Ulster i det 16. århundre, og fikk sitt engelske navn etter Elisabeth I av England, The Virgin Queen. Omkring 6 km utenfor byen ligger Cuilcaigh House, hvor Jonathan Swift skal ha oppholdt seg da han fikk idéen til Gullivers reiser.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Cavan
American Psychiatric Association

American Psychiatric Association er en fagorganisasjon som organiserer amerikanske og internasjonale leger som har spesialistutdanning i psykiatri, altså psykiatere. Organisasjonen utgir ulike hefter og foldere, og blant de viktigste publikasjonene er diagnosemanualen DSM. DSM kategoriserer og klassifiserer psykiske lidelser, og gir retningslinjer for hvordan disse skal diagnostiseres.

Eksterne lenker
 

Organisasjoner fra USA
Fagforeninger fra USA
Psykiatri
Galway

Galway (City of Galway, Gailimh) er administrasjonsbyen i Galway i Irland. Den er også utskilt fra grevskapet som et selvstyrt grevskapsdistrikt.

Byen er kjent som «stammenes by», fordi den i sin tidligste historie ble bygget opp av fjorten keltiske stammer eller klaner: Athy, Blake, Bodkin, Browne, Darcy, Deane, Font, French, Joyce, Kirwin, Lynch, Martyn, Morris og Skerrett.Galway er kjent for tollbygningen, som er en kjent turistattraksjon.

Kommunikasjon 
Tre av de nasjonale hovedveiene går til Galway: N17 fra nord (Tuam, Sligo og Donegal); N6 fra øst (Athlone og Dublin) og N18 fra sør Shannon, Limerick og Cork). Byen har også jernbaneforbindelse med Dublin og andre byer.

Galway Airport har flyvninger til flere destinasjoner på De britiske øyer, og Shannon International Airport ligger omkring 90 minutters kjøring unna. 

Elven Corrib renner fra Lough Corrib og ut i havet i Galwaybukten. 16 km vest for byen ligger An Spidéal.

Bilder

Referanser

Eksterne lenker 
 
  

Byer i Galway
Havner i Irland
Europeiske kulturhovedsteder
A.H. Winsnes

Andreas Hofgaard (A.H.) Winsnes (født 25. oktober 1889 i Nord-Odal, død 9. juli 1972) var en norsk litteratur- og idéhistoriker.

Etter examen artium 1908 fra Kristiania katedralskole og cand.philol. 1913 fra Det Kongelige Frederiks Universitet, forsket han videre samtidig med undervisning ved blant andre Halling skole. Han tok doktorgraden i 1920 med en avhandling om Johan Nordahl Brun, ble professor i europeisk litteratur ved Universitetet i Oslo fra 1938 og professor i idéhistorie 1946–1959. I periodene 1940–42 og 1945–46 var han redaktør for Samtiden. Som skribent huskes han best for biografien om vennen Sigrid Undset, og for sitt bidrag til Norges litteraturhistorie, kjent som Bull-Paasche-Winsnes-Houm. Winsnes var en aktiv riksmålsmann, og var en av grunnleggerne av Det Norske Akademi. Han huskes også for sin innsats i Myklesaken, der han vitnet for påtalemyndigheten mot forfatteren Agnar Mykle og boken Sangen om den røde rubin.

A.H. var sønn av sogneprest Frederik Vilhelm Winsnes (1837–1920) og Agnete Helweg (1850–1918). I 1915 giftet han seg med Haldis Knutsen (1892–1968). De var foreldre til ambassadør Egil Winsnes (1919–1991). A.H. Winsnes var svoger til ingeniør Otto Falkenberg (1885–1970).

Verker 
 Den norske roman i 1870–80-aarene (1920)
 Det norske selskab: 1772–1812 (1924)
 Niels Treschow: en opdrager til menneskelighet (1927)
 Skillelinjer: fem artikler om samtidig tenkning (1929)
 Den annen front: engelske idealister (1932)
 Norges litteratur: fra februarrevolutionen til verdenskrigen (bd. 5 av Norges litteraturhistorie, 1937)
 Sigrid Undset: en studie i kristen realisme (1949)
 Diktning og livssyn (1949)

Referanser

Eksterne lenker 
 Digitaliserte bøker av Winsnes og om Winsnes hos Nasjonalbiblioteket

Norske litteraturprofessorer
Norske sakprosaforfattere
Professorer ved Universitetet i Oslo
Norske redaktører
Medlemmer av Det Norske Akademi
Personer fra Nord-Odal kommune
Buckingham Palace

Buckingham Palace  har siden 1837 vært den britiske monarks offisielle residens i London. Palasset ble opprinnelig bygget i 1703 av John Sheffield, hertug av Buckingham og Normanby, som såkalt «townhouse». Daværende Buckingham House ble kjøpt av George III i 1761. Palasset var ment som en presang til hans gemalinne, dronning Charlotte. Året etter startet omfattende oppgradering av palasset og det fikk siden navnet «Queen's House». Etter flere ombygninger, særlig på 1800-tallet, omfatter Buckingham Palace i dag over 600 rom, med tilhørende områder på 20 hektar. I slottet finnes også et betydelig kunstgalleri.

Attraksjoner 
Om sommeren kan publikum få guidede omvisninger i deler av Buckingham Palace. Palasset er sannsynligvis mest kjent for vaktskiftet, som betegnes Changing of The Guards.

Eksterne lenker 
 

Slott i England
Vernede byggverk i England
Byggverk i London
Kongelige residenser i Storbritannia
Byggverk fullført i 1703
Byggverk fullført i 1762
Imre Kertész

Imre Kertész (født 9. november 1929 i Budapest, død 31. mars 2016 samme sted) var en ungarsk forfatter og oversetter av tysk litteratur. Han vant Nobelprisen i litteratur i 2002.

Liv og virke

Bakgrunn 
Kertész ble som jøde deportert fra Ungarn til Auschwitz i juli 1944, men en dag senere til konsentrasjonsleiren Buchenwald. Den 11. april 1945 ble han befridd og kunne vende hjem til Budapest. Der arbeidet han som journalist og skribent.

Forfatter 
Hans mest kjente bok, Sorstalanság (1975), handler om 15-åringen György Köves' opplevelser i flere konsentrasjonsleirer. Boken har blitt tolket av noen som selvbiografisk, selv om Kertész bestrider dette. Kertész' litteratur fikk lite gjennomslag i Ungarn. Han flyttet til Tyskland, der han begynte å oversette tysk litteratur til ungarsk. Han har bl.a. oversatt  Friedrich Nietzsche, Friedrich Dürrenmatt, Arthur Schnitzler, Tankred Dorst og Ludwig Wittgenstein. Etter tre utgivelser i 1970-årene utgav ikke Kertész flere egne romaner før mot slutten av 1980-årene.

I 2002 ble han tildelt Nobelprisen i litteratur for «ett författarskap som hävdar den enskildes bräckliga erfarenhet mot historiens barbariska godtycke». Kertész ble i 2000 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

Kertész bodde fra 2000 i Berlin, og ytret seg ofte kritisk om forholdene i fødelandet Ungarn, selv om han fortsatt skrev på ungarsk. Hans mest kjente bok, Sorstalanság (1975), har også blitt filmatisert. Filmen Uten skjebne har blitt kjent for en litt annerledes måte å fremstille holocaust på, nemlig gjennom øynene til en ung 14-åring.

Bibliografi 

 Sorstalanság (1975). – På norsk som Uten skjebne, oversatt fra ungarsk av Kari Kemény. (Pax, 2002)
 A nyomkereső (1977)
 Detektívtörténet (1977)
 A kudarc (1988). – På norsk som Fiasko, oversatt fra ungarsk av Kari Kemény. (Pax, 2005) 
 Kaddis a meg nem született gyermekért (1990). – På norsk som Kaddisj for et ikke født barn, oversatt fra ungarsk av Ove Lund. (Pax, 2000)
 Az angol lobogó (elbeszélés, 1991)
 Gályanapló (1992)
 Jegyzőkönyv (1993)
 A holocaust mint kultúra (esszé, 1993)
 Valaki más: a változás krónikája (1997) 
 A gondolatnyi csend, amíg a kivégzőosztag újratölt (1998)
 A száműzött nyelv (2001)
 Felszámolás (2003). – På norsk som Likvidasjon, oversatt fra ungarsk av Kari Kemény. (Pax, 2006)
 K. dosszié (2006). – På norsk som K. mappe, oversatt fra ungarsk av Kari Kemény. (Pax, 2008)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  Nobelstiftelsen

Ungarske forfattere
Ungarskspråklige forfattere
Nobelprisvinnere (litteratur)
Personer fra Budapest
Pour le Mérite
Medlemmer av Akademie der Künste
Fanger i Auschwitz
Corrib

Corrib (irsk An Choirib) er en elv i Irland. Den renner fra Lough Corrib, gjennom byen Galway og ut i Galwaybukten. Elven er bare omkring 6 km lang, og er dermed en av de korteste elver i Europa. Den har også en av de sterkeste strømmene blant europeiske elver, spesielt etter noen dager med regnvær. 

Tidligere het elven Gaillimh, som er det irske navnet på Galway. Antagelig har elven gitt navn til byen, og så har den selv fått nytt navn senere. Det er ukjent hvor navnet kommer fra, men den eldste kjente legenden forteller at den fikk navn etter datteren til en av firbolgs høvdinger, som druknet i elven. En senere teori er at navnet kommer fra gaill, som betyr utlending, ettersom det var normannere som grunnla Galway by. Denne teorien stemmer ikke, ettersom elven hadde navnet Gaillimh lenge før byens grunnleggelse. Den første bosetningen der byen nå ligger het Dún Bun Gaillimhe, byen/festningen ved Galways munning.

Det nye navnet kommer fra innsjøen elven kommer fra. Den het opprinnelig Lough Orbsen, etter en av firbolgs ledere, og Corrib er en forvanskning av dette ved at ch-lyden i lough har smittet over på orbsen. 

Både elven og innsjøen er gode fiskesteder.

Elver i Republikken Irland
Galway
Fir Bolg

Firbolg, Fir Bolg eller Fir Bholg, mennene fra Bolg er i keltisk mytologi en gudelignende stamme på Irland som skal ha levd og hersket over øya i forhistorisk, mytologisk tid.

De skal ha levd i strid med både demonene fomorierne og alvefolket Tuatha de Danaan, inntil de siste utslettet firbolg.

Tekster på norsk 
 Flere tekster i antologien Keltiske myter, 2006.

Irsk mytologi
Lough Corrib

Lough Corrib (irsk: Loch Coirib) er en innsjø (engelsk: lough)  grevskapet Connacht vest i Irland. Elven Corrib knytter innsjøen sammen med havet ved Galway. Innsjøen består av to deler, et mindre og grunt basseng i sør, og et større og dypere basseng mot nord, forbundet med et smalt sund.

Innsjøen er 200 km² stor og er den nest største innsjøen i Irland etter Lough Neagh.

William Wilde, som var far Oscar Wilde skrev en bok om innsjøen som ble gitt ut i 1867. Han bygde fritidsbolig kalt «Moytura House» ved bredden av innsjøen. 

Den første irske kanalen for båter, Friar's Cut, ble gravd i det 12. århundre mellom Lough Corrib og havet ved Galway.

Innsjøen har besøk av både turister og sportsfiskere, men i 2007 ble sjøen forurenset av protozoen Cryptosporidium som smittet et større antall innbyggere i Galway og noen andre områder med vannforsyning fra innsjøen, og ga dem diare.

Lough Corrib fikk status som Ramsarområde i 1996 i henhold til Ramsar-konvensjonen om bevaring av våtmarker.

Navnet Loch Corrib 
Loch Coirib er en forvanskning av Loch nOirbsean, som etter sagnet er oppkalt etter Tuatha Dé Danann figuren Orbsiu Mac Alloid (som ellers kalles Manannán Mac Lir). På irsk gaelisk kalles sjøen  An Choirib.

Øyer 

Lough Corrib er kjent for sine 365 øyer. Den mest berømte er Inchagoil. Det er fin utsikt mot fjellene i Connemara. På øya er det mange idylliske stier og små sandstrender. Restene av et gammelt kloster må ha en historie som man vet lite om. Det er også fire-fem hustufter og en gammel gravplass som bevis for tidligere bosetning. Fremdeles står to kirker, den ene fra det 12.århundre kalles St.Patrics kirke. 
 
En annen kjent øy i innsjøen er Caislean-na-Circe, mellom Maam and Doon.

Eksterne lenker 
 William R. Wilde's "Lough Corrib"
 skolekringkasting om kanaler. 
 Central Fisheries Board

Corrib
Galway
Cethlenn

Cethlenn (Cathlionn,  Kethlenda, Kehlen) var i keltisk mytologi, og spesielt i den irske mytologien, guden Balors hustru. De hadde datteren Ethlinn sammen. De tilhørte en gruppe kjempestore mytiske skikkelser som ble kalt "fomorianerne" (Fomorians).  

Byen Enniskillen er oppkalt etter henne; det irske navnet Inis Ceithleann, som er forvansket til Enniskillen, betyr Cethlenns øy.

Keltisk mytologi

pl:Cethlenn
Fomoire

Fomoire var i irsk mytologi en slekt av kjemper eller demoner som levde på Irland før andre folkeslag kom. De ble regnet som Noahs etterkommere gjennom hans sønn Kam. Ifølge en tekst fra det 1000-tallet, The Book of the Dun Cow, hadde de mannskropper og geitehoder. 

De første som invaderte Irland var partholonierne, som fomorierne drepte ved å nedkalle en pest. Deretter kom nemedierne, som ble tatt som slaver. Den tredje gruppen var firbolg, som viste seg jevnbyrdige med fomorierne, og levde side om side ved dem. 

Dette fortsatte inntil det opprinnelige alvefolket Tuatha de Danaan kom for å rydde og vinne landet. De utslettet firbolg, og i slaget ved Mag Tuired slo de fomorierne. De skal ha gitt tronen til Bres, som var fomorier, for å skape fred, mens resten av fomorierne fikk bosette seg i Connacht. Bres utviklet seg til en tyrann, og da han ble drept kom Nuada, som tidligere hadde vært konge, tilbake til makten. Legenden forteller at det ble inngått noen blandede ekteskap mellom de to gruppene.

Tekster på norsk 
 Fortellingen om slaget ved Mag Tuired er utgitt på norsk i antologien Keltiske myter, 2006.

Irsk mytologi
Enniskillen

Enniskillen er administrasjonsbyen i grevskapet Fermanagh i Nord-Irland. Den ligger i midten av grevskapet, på øya som skiller øvre og nedre del av Lough Erne. Byen er også administrasjonssenter for distriktet Fermanagh.

Enniskillenbomben 
Fram til 1987 hadde Enniskillen vært nokså uberørt av konflikten i Nord-Irland. På Remembrance Sunday, i november 1987, sprengte Det provisoriske IRA en bombe i byen, som drepte 11 tilfeldige sivile. Et av ofrene var sykepleieren Anne-Mariw Wilson, og hennes far Gordon Wilson ble etter tragedien en leder i arbeidet for fred i Nord-Irland. PIRA hevdet senere at deres mål hadde vært en avdeling britiske soldater som deltok i markeringen av Remembrance Sunday. Enniskillenbomben har i ettertid blitt sett som et veiskille i den irske fredsprosessen, da den førte til en isolering av den mest radikale delen av PIRA og en styrking av mer moderate krefter som ønsket å forhandle. I 1997 kom Sinn Féins leder Gerry Adams med en offentlig beklagelse for bomben.

Eksterne lenker 
 

Byer i Fermanagh
Remembrance Sunday

Remembrance Sunday er i Storbritannia den søndagen som faller nærmest – før eller etter – 11. november, dagen da våpenhvilen som endte første verdenskrig ble inngått i 1918. Selve 11. november kalles Armistice Day (våpenhviledagen) eller Remembrance Day, men da dette ikke er en offentlig høytidsdag er feiringen lagt til nærmeste søndag. Selv om dagen opprinnelig er knyttet spesifikt til første verdenskrig, hedres de falne i alle kriger Storbritannia har vært med i. 

Dagen markeres i de fleste byer og landsbyer i Storbritannia med seremonier ved krigsminnesmerker. Veteranforeningen Royal British Legion, ungdomsorganisasjoner, spesielt speiderne, og militære styrker står gjerne for organiseringen av markeringene sammen med lokale myndigheter. Tradisjonelt legges det ned kranser av røde valmuer (normalt kunstige, ettersom virkelige valmuer mister kronbladene meget raskt), og man selger røde valmuer (også kunstige) til å ha på jakkeslaget. Valmuene er et symbol med sterk forbindelse til første verdenskrig, ettersom mange av de hardeste slagene sto i områder i Flandern som før krigen var fulle av slike blomster. Besøker man Storbritannia i tiden rett etter 11. november vil man i så godt som alle kirker, og ved mange minnesmerker andre steder, se disse valmuene. 

Klokken 11.00, som er tidspunktet for inngåelsen av våpenhvilen, er det to minutters stillhet over hele landet. Dette markeres normalt av at en trompetblåser signaliserer tappenstrek ved begynnelsen av de stille minuttene, og blåser reveljen etter dem. 

Den viktigste seremonien er den som holdes med Kenotafen i London. Der legger monarken, statsministeren og andre nasjonale ledere ned kranser. Seremonien overføres alltid direkte av BBC.

Fra 1919 og fram til 1950-årene var det vanlig at seremoniene ble holdt på selve våpenhviledagen, uansett hvilken ukedag den kom på. Deretter ble den flyttet til Rememrbrance Sunday. Siden 1995, da man markerte at det var 50 år siden andre verdenskrig sluttet, har det vært vanlig med seremonier begge dager, såfremt de ikke sammenfaller.

Storbritannia
Høytider og helligdager