alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Verdensmesterskapet i innebandy

VM i innebandy, arrangeres hvert år, annethvert år for menn og annethvert år for kvinner. I 1996 ble det første VM i innebandy for menn arrangert i Sverige og året etter ble kvinnens første verdensmesterskap avholdt på Åland.

Menn

Verdensmesterskap i Innebandy for menn

Medaljer menn

Kvinner

Verdensmesterskap i innebandy for kvinner

Medaljer kvinner

Innebandy-VM
Sylacauga

Sylacauga er en by i delstaten Alabama. Ifølge folketellingen i 2000, hadde Sylacauga 12 616 innbyggere. Den ligger sør i Talladega County fylket og er den nest største byen etter selve Talladega. Byen ligger omtrent 50 km sørøst for delstatens største by Birmingham og 60 km nord for delstatshovedstaten Montgomery.

Historie
Området ble først befolket av Creek-indianerne. Europeere kom til området på 1700 tallet. Shawnee indianerne opprettet byen Chalakagay i 1748. Navnet kommer fra Chalaka-ge, («Stedet til Chalaka stammen»). I 1836 ble indianerne imidlertid tvangsflyttet vestover. Byen ble formelt stiftet i 1838 med navnet Sylacogga. I 1887 fikk byen det nåværende navnet Sylacauga.

Byen hadde flere viktige veiforbindelser og jernbanen kom til Sylacauga i 1886.

Det første bekreftede tilfelle av at en meteoritt treffer et menneske skjedde i Sylacauga 30. november 1954, da den 31 år gamle Ann Elizabeth Hodges ble truffet mens hun hvilte i stuen. Den 4 kg tunge meteoritten falt gjennom taket, traff radioskapet som stod i rommet og spratt opp for så å treffe Hodges i armen og låret. Hodges overlevde selv om beinet ble skadet.

Økonomi
Sylacauga ligger på berggrunn som inneholder mye hvit marmor. Marmor fra Sylacauga gikk med til å bygge den amerikanske høyesterettsbygningen i Washington D.C..

Ellers har Sylacauga en del maskinindustri som leverer bl.a bildeler.

Byen har et eget skoledistrikt adskilt ifra fylkets skoledistrikt og har 2 barneskoler, en ungdomsskole og en videregående skole.

Referanser

Eksterne lenker
 
  Sylacaugas historie
  Artikkel om meteoritten

Byer i Talladega County
Bosetninger etablert i 1748
1748 i Nord-Amerika
Byer i Alabama
Kringkastingsringen

Kringkastingsringen er en norsk medlemsorganisasjon som ble etablert 31. desember 1955. Den arbeider for å fremme bruken av nynorsk, norske dialekter og samisk i almenkringkastingen og i norske medier forøvrig.

Organisasjonen utgir tidsskriftet Kringom. Hvert år deler en dessuten ut Kringkastingsprisen.

Leder er Inger Johanne Ruset.

Referanser

Eksterne lenker
 Kringkastingsringen
 50-års krig for meir nynorsk i NRK

Norske medieorganisasjoner
Kringkasting i Norge
Organisasjoner etablert i 1955
1955 i Norge
Bobby Zamora

Bobby Zamora (født 16. januar 1981 i Barking) er en engelsk tidligere fotballspiller.

Bobby Zamora spilte for Englands U21-landslag, og ble hentet til Tottenham i juli 2003. Han hadde forøvrig liten suksess på White Hart Lane, og ble i februar 2004 sendt til West Ham, der han scoret noen viktige mål mot både Ipswich og Preston, som gjorde at West Ham rykket opp til Premier League. Hans første mål i Premier League-sammenheng kom i 2-1 seieren mot Manchester City i 2005.

Eksterne lenker 
 

Engelske fotballspillere
Personer fra Barking and Dagenham
Fotballspillere for Bristol Rovers FC
Fotballspillere for Bath City FC
Fotballspillere for Brighton & Hove Albion FC
Fotballspillere for Tottenham Hotspur FC
Fotballspillere for West Ham United FC
Fotballspillere for Fulham FC
Fotballspillere for Queens Park Rangers FC
Fødsler i 1981
Marius Helle

Marius Helle (født 11. august 1983 i Stavanger) er en norsk tidligere fotballspiller som har spilt for klubber som Stabæk, Sandnes Ulf og Bryne.

Helle spilte for Ålgård FK før han gikk til Bryne i 2006. Helle ble toppscorer i Ålgård i 2005 og var etter dette ønsket av flere klubber i Norge. Han prøvespilte for Bodø/Glimt, Brann, Bryne og Viking FK før han til slutt endte opp i Jærlaget.

Sesongen 2010 scoret Helle hele 17 mål på 15 kamper for Bryne i 1. divisjon før han 20. august 2010 signerte for Stabæk. Helle spilte sin første kamp for Stabæk 22. august, der han debuterte med scoring mot Hønefoss.

I januar 2011 gikk han tilbake til Bryne, han signerte en toårskontrakt med klubben.

22. juli 2016 ble det bekreftet at Helle hadde signert for Bryne etter fire år i Sandnes Ulf.

Den 31. oktober 2016 bestemte Helle seg for å legge opp etter at Bryne rykket ned til 2. divisjon.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 BryneFK.no – Helles spillerprofil hos Bryne

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Bryne FK
Fotballspillere for Ålgård FK
Fotballspillere for Stabæk Fotball
Personer fra Stavanger kommune
Harald Bøe

Harald Bøe (født 25. august 1939 på Fogn i Stavanger kommune) var journalist i økonomi- og næringslivsredaksjonen til NRK med olje- og petroleumssektoren som spesialområde. 

Bøe var rektor ved Sentralskolen i Bjerkreim i sju år, før han begynte i NRK Rogaland i 1977. Han arbeidet i Dagsnytt mellom 1984 og 1989.

Utmerkelser 
 Kringkastingsprisen for 2006

Kilder 
 Stavanger Aftenblad: Harald Bøe 60 år, 25. august 1999

NRK-journalister
Personer fra Finnøy kommune
Fødsler i 1939
Norges almenvitenskapelige forskningsråd

Norges almenvitenskapelige forskningsråd (forkortet NAVF) var tidligere et av fem norske forskningsråd, med ansvar for å bevilge midler til forskning. Det ble opprettet i 1949. I 1993 ble det fusjonert med de øvrige forskningsrådene til Norges forskningsråd.

Norske forskningsorganisasjoner
Hardingfeleområdet

Hardingfeleområdet er den tradisjonelle betegnelsen på den delen av Norge der hardingfele har vært i bruk, i motsetning til «flatfeleområdet». Området avgrenses i nord mot Gudbrandsdalen og grensa til Sunnmøre, i øst av flatbygdene i Vest-Oppland og nedre Buskerud, i sør av ytre Setesdal og ytre Rogaland, og strekker seg i vest helt ut til kysten.

Hardingfela er derfor vanlig i Hordaland, Suldal og Røldal, Sogn og Fjordane, Valdres, Hallingdal, Numedal så langt som til Kongsberg, Telemark ovenfor Ulefoss, og Setesdal så langt som til Bygland.

Nordfjord og Setesdal ble regnet som «overgangsområder» fordi vanlig fele hadde vært i bruk til langt opp i nyere tid.

I de senere år har også utøvere fra Sunnmøre tilegnet seg hardingfela.

norsk folkemusikk
Sisyfos

Sisyfos (gresk Σίσυφος , latinisert til Sisyphus) var konge, helt og skrekkeksempel i gresk mytologi. Ifølge mytene dømte gudene ham til å rulle en stein opp på et fjell, men hver gang han nådde toppen, rullet steinen ned igjen. Dette har gitt opphav til uttrykket sisyfosarbeid om et forgjeves evighetsarbeid eller en håpløs oppgave uten slutt.

Myte 
Sisyfos skal ha grunnlagt, og vært konge av, Korint, en gresk by på den smale landbroen som forener halvøya Peloponnes med resten av det greske fastland. Han var sønn av Aiolos og Enarete og gift med Merope, som han fikk en sønn med, den senere korinterkongen Glaukos. I noen senere kilder blir det også sagt at han var far til Odyssevs.

Som konge skal han ha oppmuntret skipsfart og handel, men også ha prøvd å bemektige seg mest mulig rikdom, gjerne ved å drepe reisende. Homer og senere diktere kaller ham en av verdens slueste menn. Da dødsguden, Thanatos, kom for å hente ham, klarte kongen å lenke ham fast slik at verken han eller noen andre trengte å dø. Til slutt måtte Ares komme og fri guden, mens Sisyfos ble sendt til dødsriket.

Kongen hadde flere kort i ermet. Han hadde avtalt med sin kone at hun ikke skulle ofre noe for ham, slik man pleide å gjøre før de døde. Han gikk til Hades og klaget over at kona ikke utførte pliktene sine, og ba om å få dra tilbake til jorden og snakke med henne. Så snart han var fri, nektet han å dra tilbake. Til slutt måtte Hermes ta ham til dødsriket med makt.

Som straff for alle triks, ugjerninger eller at han hadde røpet gudenes hemmeligheter, måtte Sisyfos rulle en stor stein opp på et fjell. Men hver gang han var nær ved å lykkes mistet han grepet, steinen rullet ned og han måtte begynne om igjen. Dette skulle han måtte gjenta til evig tid. Av dette har vi altså fått uttrykket sisyfosarbeid, om et tungt og endeløst arbeid som ikke fører til noe.

Motiv i kunst og kultur 
Sisyfos har fascinert senere kunstnere og filosofer frem til vår tid. Welcker mener han er et symbol for mennesket som stadig tørster etter mer kunnskap. I essayet Le Mythe de Sisyphe sammenlikner Albert Camus Sisyfos med menneskelivet, som et absurd strev uten mål, og som vi likevel lever.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra gresk mytologi
Ord og uttrykk
Chorea

Chorea (fra gresk khoreia, «kordans»), tidligere også kalt sanktveitsdans, er en sykdom og et sykdomstegn som kjennetegnes av ufrivillige bevegelser (dyskinesier) i armer, bein eller ansiktsmusklaturen som skyldes overaktivitet av de dopaminerge nevroner i de områdene av hjernen som kontrollerer bevegelser. Chorea karakteriseres ved kortvarige, uregelmessige rykninger som ikke er gjentakende eller rytmiske, men synes å bre seg fra den ene muskelgruppen til den neste.

Bevegelsene ved chorea er helt uten formål, men personene som har chorea forsøker ofte å kamuflere dem ved at de ser planlagte ut. Denne type ufrivillige bevegelser ses ved flere forskjellige sykdommer:Chorea opptrer ofte sammen med atetose, som tilfører vridende bevegelser. Chorea er et fenomen som opptrer ved Huntingtons sykdom, Sydenhams chorea, og kan forårsakes av medisiner (levodopa, antiepileptika og antipsykotika).

Årsaker
Chorea kan opptre ved en rekke sykdommer og tilstander. 
 Chorea er et karakteristisk sykdomstrekk ved Huntingtons sykdom (arvelig Sanktveitsdans), som er en progredierende arvelige sykdom. 
 Tyve prosent av barn og ungdommer som rammes av revmatisk feber utvikler Sydenhams chorea som en komplikasjon. 
 Chorea kan også forårsakes av medisiner (levodopa, antiepileptika, antipsykotika), metabolske forstyrrelser, endokrine sykdommer og vaskulære sykdommer i hjernen.
 Ataxia telangiectasia sykdom som begynner i barndommen og kjennetegnes blant annet med okulær telangiectasia, okulær ataksi og progressiv ataksi.

Sanktveitsdans 
På slutten av 1600-tallet trengte den engelske legen Thomas Sydenham et navn på en sykdom som innebar ukontrollerbare muskelbevegelser, og han tok i bruk ordet sanktveistsdans som ord for lidelsen, og det ble synonymt med Sydenhams chorea. På denne tiden var historiene om de opprinnelige sankt Veits-danserne stort sett glemt.

Referanser
 

Sykdommer i nervesystemet
Pressing (straff)

Pressing eller knusing var en tortur- og henrettelsesmetode som ble brukt i flere land. Metodene som ble brukt varierte. 

Det er ikke lenger noe land som benytter metoden i lovlig sanksjonerte henrettelser.

Pressing i det engelske rettsvesenet

Peine forte et dure (fransk juridisk uttrykk for «streng og hard straff») var en torturmetode som ble brukt i Englands, og senere Storbritannias rettsvesen. Man kunne ikke dømme en person som ikke ville erklære seg skyldig eller uskyldig under rettssaken, og for å fremtvinge en erklæring ble den tiltalte dømt til pressing. Personen ble lagt på et gulv med en plate over seg. Deretter ble det lagt stein eller lodd på platen, med stadig økende vekt. Den dømte kunne være i live i flere timer, inntil brystkassen ble så sammenklemt at pusting ikke lenger var mulig. Prosessen stoppet når personen erklærte seg skyldig eller uskyldig. Den viktigste årsaken til at mange ble ihjelpresset var at de på denne ble fritatt dom. Dermed ble ikke eiendommen deres inndratt, og arvingene ble ikke rammet.

Metoden ble avskaffet i 1772. Den siste kjente bruken av metoden var i 1741. Senere innførte man regelen om at dersom personen ikke svarer på skyldspørsmålet, blir stillheten tolket som «ikke skyldig».

Det mest kjente offeret for pressing var den katolske helgenen Margaret Clitherow, som ble presset ihjel 25. mars 1586 etter å ha nektet å uttale seg om skyldspørsmålet da hun ble anklaget for å ha skjult prester i sitt hjem. Hun gjorde dette for å unngå en rettssak hvor hennes barn ville blitt tvunget til å vitne mot henne. 

Pressing har også blitt brukt ved ett tilfelle i USA. Under hekseprosessene i Salem nektet Giles Corey å uttale seg sin skyld eller uskyld, og 19. september 1692 ble han presset ihjel. Hans siste ord skal ha vært «mer vekt!».

Henrettelse med elefant
I Sør- og Sørøst-Asia har henrettelse med elefanter blitt brukt som henrettelsesmetode i minst 4000 år, en metode også romerne og kartaghenerne i noen tilfeller brukte. 

Dødsstraff
Tortur
Stasjon Bergen op Zoom

Stasjon Bergen op Zoom er en jernbanestasjon på "Zeeuwse linje" (Roosendaal – Vlissingen). Stasjonen har en regional funksjon ved at den også er et knutepunkt for regionens busslinjer ved siden av bybussene i byen Bergen op Zoom i den nederlandske provinsen Noord-Brabant.

Stasjonsbygningen ble åpnet 23. desember 1863, og i 1971 ble den opprinnelige bygningen byttet ut mot en moderne bygning med mye glass som arkitekt Cees Douma hadde tegnet. Perrongen med det opprinnelige taket kan nås via en vei til stasjonshallen vest for jernbanesporene og en fotgjengertunnel. På østsiden av stasjonen ligger en parkeringsplass for pendlere.

I første halvår 2006 stopper fjerntogene (intercity) på linjen Amsterdam sentralstasjon – Vlissingen og lokaltoget Roosendaal – Vlissingen en gang i timen i begge retninger. Under morgenrushet er stasjonen endestasjon for lokaltoget Den Haag – Roosendaal. Lokaltoget til Roosendaal kjører videre som intercity til Amsterdam sentralstasjon.

Eksterne lenker 
 Stasjon Bergen op Zoom på stationsweb (nederlandsk)

Jernbanestasjoner i Nederland
Noord-Brabant
Jernbanestasjoner åpnet i 1863
1863 i Nederland
Stasjon Rilland-Bath

Rilland-Bath er en jernbanestasjon i kommunen Reimerswaal i den nederlandske provinsen Zeeland. Stasjonen befinner seg på linjen Zeeuwse linje mellom Roosendaal og Vlissingen. Stasjonen ligger på den andre siden av fylkesvei A58, omtrent en kilometer nordvest for lansbyen Rilland.

Stasjonsbygningen ble åpnet i 1872. I 1951 ble en ny bygning oppført (arkitekt Sybold van Ravesteyn), denne ble revet på våren 2006. Perrongene ligger skrått overfor hverandre på hver sin side av jernbaneovergangen. I første halvår 2006 stopper lokaltoget Roosendaal – Vlissingen ved stasjonen en gang i timen, i begge retninger.

Eksterne lenker 
 Stasjon Rilland-Bath på stationsweb (nederlandsk)

Jernbanestasjoner i Nederland
Zeeland
Jernbanestasjoner åpnet i 1872
1872 i Nederland
Tim Petrovic

Tim Petrovic (født 16. august 1966) er en amerikansk golfspiller på PGA-touren. Han er født i Northampton i Massachusetts og studerte sammen med Patrick Sheehan og Jerry Kelly ved University of Hartford. Han ble profesjonell i 1988 og fikk sin første seier på PGA-touren i Zurich Classic of New Orleans i 2005.

Eksterne lenker 
 

Golfspillere fra USA
Fødsler i 1966
Peter Hanson

Peter Hanson (født 4. oktober 1977) er en svensk golfspiller. Han ble profesjonell i 1998 og har spilt på Challenge-touren og Europatouren. 

Hanson har seks seire på Europatouren. Han deltok i Ryder Cup 2010 og 2012.

Meritter

Seire på Europatouren 
 2012 KLM Open, BMW Masters
 2010 Iberdrola Open Cala Millor Mallorca, Czech Open
 2008 SAS Masters
 2005 Jazztel Open de España en Andalucía

Deltakelse i lagturneringer 
 Ryder Cup Matches (for Europa): 2010, 2012
 Seve Trophy (for Kontinental-Europa): 2005, 2007, 2009, 2011
 World Cup (for Sverige): 2007

Eksterne lenker 
 
 Profil på EuropeanTour.com

Svenske golfspillere
Personer fra Trelleborgs kommun
Fødsler i 1977
Bevegelsessyke

Bevegelsessyke er en tilstand med kvalme og brekninger som oppstår på grunn av forskjell mellom forventede og faktiske bevegelser. Andre navn er kinesi,, reisesyke, bilsyke, sjøsyke, togsyke eller flysyke.

Sjøsyke brukes ofte som betegnelse for bevegelsessyke generelt og kan således også oppstå i andre sammenhenger enn på båt i sjøgang, for eksempel berg-og-dal-baner, bilkjøring, husking og andre bevegelsesintensive aktiviteter som akrobatikkflyging. Astronauter i vektløs tilstand kan få de samme symptomene som da kalles romsyke.

Ofte brukes betegnelsen reisesyke, men reisesyke brukes også av og til om «reisefeber», altså det at man er ivrig oppsatt på å reise.

Bakgrunn 
Tilstanden oppstår ved at hjernen oppfatter motstridende signaler fra balansenerven/ vestibularisorganet, kontakten med underlaget og inntrykk fra synsnerven.

Symptomer 
Tilstanden gir kaldsvetting,  kvalme, ubehag og oppkast. Symptomene rammer de fleste i mer eller mindre grad, med en del forskjell fra person til person. Tilstanden kan komme på kort tid, under ett minutt ved bevegelser som personen ikke har full oversikt over. Plagene går ofte over etter en kort stund (10-15 minutter) etter at bevegelsene er over. En enkelt person kan med trening venne seg til å tåle bevegelsene bedre og unngå plagene ved bevegelsessyke.

Behandling 
Bevegelsessyke blir ofte behandlet forebyggende med reisesyketabletter (antihistaminer) like før bevegelsene starter. Mange av disse gir søvnighet og bør ikke kombineres med bilkjøring, e.l. Meclozin hydroklorid (Postafen) kan kjøpes reseptfritt på apotek mot bevegelsesyke.

Fra gammelt av har det å tygge på noe, vært ansett som hjelpsomt. Avkok av ingefærrot anses å være effektivt.

Et gammel sjømannstips er å feste blikket til noe som er stillestående, for eksempel horisonten eller å studere en stillestående pendel. Hvis personen greier å holde rede på hva som er opp, og hvilken retning han skal mot, eller en annen retning, vil han tåle bevegelsene bedre. Tilstanden kan forverres ved å se ned, for eksempel å lese i en bok.

Referanser 

Sykdommer
Bevegelse (fysikk)
Urin

Urin eller tiss er et avfallsstoff som utskilles fra kroppen i nyrene og samles opp i urinblæren, fra hvor væsken ledes ut av kroppen via urinrøret gjennom prosessen som kalles urinering. Urin består av vann og oppløste avfallsstoffer som inneholder urinstoff som kreatinin og andre nitrogenholdige avfallsprodukter fra stoffskiftet, samt natriumklorid og andre uorganiske forbindelser.

Urinen inneholder i utgangspunktet få bakterier, men etter en liten stund i luft vil det dannes bakterier som formerer seg raskt. Fargen på urinen varierer normalt  mellom ganske gjennomsiktig klar til gulaktig, men ved sykdom kan den skifte farge og /eller inneholde bunnfall. Urin brukes ofte innen medisin til å teste pasienter for sykdommer, eksempelvis diabetes.

Historisk bruk

Også oldtidens greske legekyndige var opptatt av urinens farge, lukt og smak, og brukte observasjoner av dette som kriterier for behandling av sykdommer. Dette med røtter tilbake til sumerisk og babylonsk praksis. Middelalderens urin-hjul koblet fargen på urinen til sykdommer. Metoden var i bruk opptil midten av 1800-tallet.

Referanser

Se også 
 Urinveiene

Eksterne lenker 
 Kunnskap i de gule dråper - artikkel fra forskning.no 23.9.11

Stoffskiftet
Kroppsvæsker
Urologi
Elias Akselsen

Elias Marenius Akselsen (født 27. september 1947 på Årnes i Nes, Akershus) er en norsk vokalist og tradisjonsformidler, kjent fra flere plateutgivelser.

Liv og virke

Bakgrunn 
Akselsen tilhører den nasjonale minoriteten tater (romanifolket). Sammen med familien ble han utsatt for forfølgelse av myndigheter og kirken. Som tenåring dro han derfor til Sverige.

Musiker
I Sverige vandret han store deler av 1960- og 1970-årene. Her samarbeidet han også blant annet med trubadurene Cornelis Vreeswijk og Fred Åkerström. Han returnerte til Norge og startet en omfattende tradisjonsformidling med flere plateutgivelser.

Akselsen har også opptrådt på konsert sammen med Stian Carstensen på Kongsberg Jazzfestival, der Akselsen for øvrig også opptrådte sammen med Ravi og DJ Løv. Han har opptrådt på Telemarkfestivalen, og Spellemannprisen 2002, hvor han var nominert i visesang for Hjemlandsklokker, og i 2003 for Her kommer dine arme små.

Akselsen har siden år 2000 samarbeidet nært med produsent Sigbjørn Tveite i plateselskapet Via Music. Tveite har sammen med den norsk-canadiske filmfotografen Benjamin Loeb laget TV-dokumentaren En tater på vandring (NRK 2012) om Akselsens liv. Akselsen har også medvirket i filmen Tradra – i går ble jeg tater (regi: Karoline Frogner, 2004).

Akselsen er også engasjert som lekpredikant i Pinsebevegelsen, er oldebarn av Stor-Johan, grandnevø av Tater-Milla og far til artisten Veronica Akselsen. En biografi om ham er utgitt av musikkjournalist i VG Stein Østbø, Deilig er jorden Aschehoug (2004).

Akselsen ble utnevnt til statsstipendiat i 2010. Han er enkemann, har tre barn og bor på Skarnes i Hedmark.

Utgivelser 
 Hjemlandsklokker – religiøse taterviser med Stian Carstensen (1999, Via Music, 2002), 
 Barn av den bortglemte rase med Hulda Johansen i opptak (Sylvartun Folkemusikk, 2000), 
 Her kommer dine arme små med Stian Carstensen, Finn Guttormsen, Dag Wolf m.fl. (Via Music, 2003)
 Høstdrømmer med Gjertrud Øklands sigøynerorkester (Via Music, 2004). 
 O, Jesus, du som fyller alt og alle (Via Music, 2005).  Sanger av Aage Samuelsen, med Finn Guttormsen,  Stian Carstensen og Knut Hem
 Vandringsmannens beste samleplate (Via Music, 2007).
 Blå julegleder juleplate med sine barn Kristine Johansen, Veronica Akselsen Lillesveen og Stig Akselsen (Grammofon 2012)
"Velkommen hjem" juleplate med sine barn Kristine Johansen,Veronica Akselsen Lillesveen og Stig Akselsen Plateselskap,Grammofon ,2015
 Levd Liv med Betty Stjernen og Børge Pedersen (2012, Intro Music) 
 Sanger jeg har møtt (Grammofon 2013)

Priser 

 NRK P2s folkemusikkpris i 2001.
 Hedmark fylkes kulturpris 2003.
 Rff-prisen 2008.
 Blanche Majors Forsoningspris tildelt Akselsen i 2008

Referanser

Eksterne lenker 
 
  En tater på vandring. Norsk dokumentar om Elias Akselsen

Romani
Norske folkemusikere
Statsstipendiater
Personer fra Nes kommune i Akershus
Geotermi

Geotermi (av gresk «geo» som betyr jord, og «thermos» som betyr varm) refererer til jordvarme som kommer fra jordens eller en annen planets indre. Jordvarmen har en temperatur på mellom 4000–5000 ℃ i sentrum, men selv lenger oppe, innenfor jordskorpen, kan temperaturen være svært høy. Jordens indre skaper varme i kjernen, og gjennom kjernefysisk nedbryting av radioaktive grunnstoff i både mantelen og jordskorpen. For hver km innover øker temperaturen med ca. 30 ℃. Jordens indre varme bidrar til vulkanisme, og vanndamp og CO2 bidrar til en drivhuseffekt som muliggjør livet på jorden.

Man kan gjøre nytte av geotermisk energi. I et geotermisk energikraftverk borer man seg ned gjennom jordskorpen til store dyp, inntil 8.000 meter. Det er mulig å varme opp vann til å drive en dampturbin ved hjelp av jordvarmen. Denne energien omdannes til elektrisitet. Det produseres elektrisk energi fra geotermiske energikraftverk i minst 20 land, og den er den viktigste energikilden i noen enkelte land som Island. Geotermisk energi er også viktig for New Zealand.

Geotermisk energi kan brukes til produksjon av elektrisitet eller til oppvarming (geotermisk fjernvarme). For å kunne produsere elektrisitet må temperaturen normalt være mer enn 150 ℃. Temperaturer over 40 ℃ kan brukes i oppvarming.

Referanser

Geofysikk