alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Michael Schumacher

Michael Schumacher (født 3. januar 1969 i Hürth-Hermülheim, Tyskland) er en tidligere tysk Formel 1-fører som i -sesongen kjørte for Mercedes GP. I desember 2013, pådro Schumacher seg en alvorlig hodeskade i en skiulykke. Han ble lagt i medisinsk indusert koma til juni 2014. Han ble skrevet ut av sykehuset i Grenoble for videre rehabilitiering ved universitetssykehuset ved Lausanne, og har siden blitt flyttet hjem for å motta medisinsk behandling i sitt eget hjem i september 2014. Tilstanden til Schumacher er i stor grad holdt utenfor offentligheten. Jean Todt har likevel uttalt at Schumacher "gjør fremgang" men "sliter med å kommunisere".

Schumacher bodde flere måneder av året i Trysil der han hadde bygget hytte. Hytten ble senere solgt for 22 millioner kroner.

Karriere 
Schumacher dominerte -sporten i flere sesonger, og ble verdensmester syv ganger etter debuten i Formel 1 i 1991. Han vant sitt første løp på Circuit de Spa-Francorchamps i Belgia 30. august 1992 foran Nigel Mansell og Riccardo Patrese.

Schumacher kunngjorde 10. desember 2006, etter 16 år i sporten, at han skulle legge opp etter 2006-sesongen. Tre år senere, 23. desember 2009, ble det derimot klart at Schumacher skulle kjøre for Mercedes GP, tidligere Brawn GP, i 2010. Han la opp for andre gang etter Brasils Grand Prix 2012.

Schumacher var utkledd som The Stig på Top Gear som gjest i sesong 13 som ble vist i 2009. BBC avkreftet senere at Schumacher var den «ekte» Stig.

Schumachers dominans førte til at han innehar følgende rekorder:

 Flest VM-titler (samme som Lewis Hamilton): 7 (1994, 1995, 2000, 2001, 2002, 2003 og 2004)
 Flest titler på rad: 5
 Ledet flest runder totalt: 5.111
 Flest løp med poengplassering: 221
 Flest seire i en sesong: 13 (sammen med Sebastian Vettel)
 Flest poles, seier og raskeste runde i samme løp: 22
 Flest seire med samme lag: 72 (Ferrari)
 Flest seire fra beste startspor (pole position): 40
 Flest pallplasseringer: 155
 Flest pallplasseringer i løpet av en sesong: 17
 Flest poeng på en sesong: 148
 Flest raskeste runder: 76
 Lengst tid mellom første og siste seier (13 år, 11 måneder, 3 dager)

Resultater

Fullstendige Formel 1-resultater 
(Forklaring) (Resultater i uthevet skrift indikerer pole position, resultater i kursiv indikerer raskeste runde)

Noter

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 
 
  Profil på Formula1.com
  Profil på Driver Database

Tyske Formel 1-førere
Personer fra Rhein-Erft-Kreis
Ferrari
Arne Fjellbu

Arne Fjellbu (født 19. desember 1890 i Decorah i Iowa i USA, død 7. oktober 1962 i Trondheim) var en norsk teolog. Han var biskop i Nidaros bispedømme fra 1945 til 1960. Som domprost i Trondheim ble han i 1942 avsatt og forvist av Vidkun Quisling. Etter å ha flyktet til Sverige ble han i 1944 konstituert biskop for Den norske kirke i de frigjorte områdene i Nord-Norge.

Liv og virke

Bakgrunn
Arne Fjellbu var født i USA, der faren Karl Anton Fjellbu var prest, men kom til Norge ti år gammel. Begge foreldrene kom opprinnelig fra Kråkstad i Akershus.

Arne Fjellbu ble cand.theol. i 1914.

Prest
I en årrekke var han så sekretær i Norges Kristelige Studenterbevegelse, avbrutt av ett års opphold som luthersk prest i Berlin. Etter to år som prest i Borge i Østfold ble han i 1921 student- og hjelpeprest i Nidarosdomen, fra 1937 domprost i Nidaros.

Fjellbu tok aktivt del i kirkekampen også før 1. februar 1942. I forbindelse med at Quisling skulle innsettes som ministerpresident hadde Kirkedepartementet gitt ordre om at det skulle holdes en spesiell festgudstjeneste i Nidarosdomen. Fjellbu kunngjorde da at den vanlige høymesse ble utsatt til kl. 14. Mens festgudstjenesten stort sett bare hadde samlet NS-medlemmer, strømmet folk til domkirken for å høre Fjellbu. Men en halvtime før gudstjenesten skulle begynne, grep politiet inn, stengte alle innganger til kirken og jagde vekk dem som var på vei inn. Gudstjenesten gikk likevel sin gang, og på plassen utenfor samlet det seg etter hvert flere tusen mennesker, som spontant begynte å synge salmer.

Den 19. februar 1942 ble Fjellbu avsatt fra sitt embete, og fra 1. mai 1942 fikk han forbud mot å oppholde seg i Nidaros bispedømme. Under forvisningen var han blant annet i Hvitsten, og fra juni 1943 på Andøya. Høsten 1944 flyktet han til Sverige.

Biskop
Den 15. desember 1944 ble han utnevnt til konstituert biskop for de befridde deler av Norge og deltok i frigjøringen av Finnmark i 1944 .

I november 1945 ble han utnevnt til biskop i Nidaros og ble vigslet i Nidarosdomen den 13. januar 1946. Han var biskop av Nidaros frem til 1960.

Det var Fjellbu som sto for signingen av Olav V i Nidarosdomen den 22. juni 1958. Biskop Fjellbu var frimurer.

Fjellbu i ettertid 
På Nardo (Vestlia/Steinan) i Trondheim finnes det en vei oppkalt etter ham, Arne Fjellbus vei.

I 2017 etablerte Nidaros bispedømmeråd Biskop Arne Fjellbus kirke- og samfunnspris. Prisen ble opprettet for «å hedre personer eller organisasjoner som i biskop Arne Fjellbus ånd, gjennom sitt mot og klarsyn, har bidratt til å rette oppmerksomhet mot og bevisstgjøre betydningen av kristne og humanistiske verdier i samfunns- og kulturliv».

Prismottakere
2017 Jan Egeland
2020 Gerd Fleischer

Referanser

Eksterne lenker 
Arne Fjellbus private arkiv finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket.
 

Norske lutherske biskoper
Lutherske biskoper fra USA
Biskoper i Nidaros bispedømme
Nordmenn fra andre verdenskrig
Finnmark 1944-45
Personer fra Decorah i Iowa
Personer fra Kristiansand kommune
Personer fra svensketrafikken 1940–1945
Peder Holt

Peder Ragnar Holt (født 25. januar 1899 i Vardø, død 24. mars 1963 i Vadsø) var en norsk pressemann og politiker (Ap). Han var konstituert fylkesmann i Finnmark før og mot slutten av andre verdenskrig (først fra Sør-Varanger senhøstes 1944, etter at Øst-Finnmark ble befridd av sovjetisk styrker). Han er særlig kjent for innsatsen for å etablere sivilt styre i Finnmark etter den tyske tilbaketrekningen. Holt ble fra 1943 involvert i London-regjeringens hemmelige forberedelser til frigjøringen av Finnmark. Han var konstituert fylkesmann 1944-1945 (fylkesmann Hans Gabrielsen satt fortsatt internert på Grini), og fylkesmann fra 1948 til han døde i 1963.

Han var konsultativ statsråd i Einar Gerhardsens 2. regjering fra 5. november 1945 til 30. juni 1948 (innenfor gjenoppbygging), og fiskeriminister i Oscar Torps regjering (19. november 1951 – 22. januar 1955). Holt satt også som ordfører i Vardø kommune fra 1931 til 1941.

Holt var redaktør av den radikale avisen Finnmarken 1924-1940.

Han ble tildelt Kommandörstecknet av 1. klass av Finlands Lejons orden.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
 

Norske fiskeriministre
Ap-statsråder
Statsråder i Regjeringen Gerhardsen II
Statsråder i Regjeringen Torp
Norske statsråder etter 1945
Fylkesmenn i Finnmark
Ap-ordførere i Finnmark
Ordførere i Vardø
Personer fra Vardø kommune
Leif Hveem

Leif O. «Basse» Hveem (født 29. mars 1920 i Oslo, død 23. juli 1964) var en norsk motorsyklist som drev speedway og langbanekjøring.

Han ble mester i USA på langbane i 1957. I løpet av karrieren ble han nordisk mester tolv ganger (åtte på langbane, fire i speedway), og vant 21 NM (tolv på langbane og ni i speedway). Han ble sammen med skytteren Hans Åsnes tildelt Morgenbladets gullmedalje i 1947 for sin seier i det nordiske mesterskapet med ny banerekord i Solvalla. Hveem kjørte for NMK Oslo.

Hveems motorsykkel, baneraceren NTM 13813 fra 1955, er i dag en del av Teknisk museums samlinger.

I 1949 utgav han boken På to hjul.

Internasjonale mesterskap

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 Leif Hveems baneracer

Norske motorsyklister‎
Personer fra Oslo
Fødsler i 1920
Dødsfall i 1964
Norgesmestere i speedway
Der Untergang des Abendlandes

Der Untergang des Abendlandes. Umrisse einer Morphologie der Weltgeschichte er den tyske filosofen Oswald Spenglers kulturfilosofiske hovedverk, som utgjør et vendepunkt innenfor historiefaget. Første bind (Gestalt und Wirklichkeit) ble første gang utgitt i 1918 i Wien, andre bind (Welthistorische Perspektiven) 1922 i München. Untergang des Abendlandes (= Aftenlandets undergang, i dansk oversettelse Vesterlandets undergang) var Weimarrepublikkens mestselgende fagbok. Utpå 1930-tallet var ialt 200.000 eksemplarer solgt.

I mellomkrigstidens Bulgaria ser det ut til at boken ble en pådriver for bulgarsk nasjonal identitet, slik den fremstod i den eurasiske bevegelsen «Tilbake til Østen». 

Spengler anså det for åpenbart at Vestens kultur var på retur, men verket omhandler en underliggende tendens i alle kulturer. Det fikk stor betydning i vestlig filosofi og historietenkning i 1920-årene, ikke minst på bakgrunn av det kulturelle sjokket som første verdenskrig medførte. Spengler mente at alle kulturer bærer i seg en «vilje til makt» som driver dem til sette sine kjerne-idéer - som han kaller «ursymboler» - ut i livet. Ifølge Nietzsche vil mennesket skyte sin lengsels pil foran seg. Dette er for Spengler kjernen i «aftenlandets» - Vestens - idé, et uttrykk for et ønske om og vilje til ekspansjon og erobring. I sin etikk skilte han mellom «rovdyr» og og «planteetere», og satte «rovdyrene» høyest, som de sunneste. På samme måte skiller han mellom «kultur» og «sivilisasjon». Det sistnevnte så Spengler som et tegn på forfall. Når boken slo slik an like etter første verdenskrig, mener filosofen Peter Strasser at dette skyldes Tysklands nederlag og den ydmykende Versailles-traktaten, som Spenglers bok satte inn i en kulturhistorisk sammenheng.

Referanser 

Filosofibøker
Bøker fra 1918
Bøker fra 1922
Pysen

Pysen er et skjær i Lindesnes kommune i Agder. Øya ligger ved .

Det var Jostein Andreassen som i juli 1987 oppdaget at skjæret Pysen er Norges sydligste punkt. Søgne-læreren med naturhistorie og kystkultur som spesialområder oppnådde å få utvidet landets grense med 110 meter mot sør. Tidligere hadde Statens kartverk oppgitt øya Vestre Kråga (3,4 km lenger vest, sørspiss ) som Norges sørligste punkt.

Navnet: Pysen er trolig bestemt form av pys m 'liten gutt'.

UTM-koordinater for skjæret er 32 415057E 6425003N (WGS84).

Se også 
 Oversikt over norske geografiske ytterpunkter

Eksterne lenker 
 Søgne-lærer fant Pysen – Norge utvidet mot sør

Øyer i Lindesnes
Finnmarkslaget

Finnmarkslaget i Oslo er en norsk organisasjon for utflyttede Finnmarkinger i Oslo og omegn. Organisasjonen ble opprettett 30. januar 1940. En lignende gruppe kalt Finnmarkslaget hi Trøndelag ble etablert i 2011 i Trondheim.

Eksterne lenker 
 Finnmarkslaget i Oslo offisielle hjemmeside

Norske organisasjoner
Kultur i Oslo
Oświęcim

Oświęcim (utt. /åsj-vjæng-tsjim/, tysk navn: Auschwitz, tsjekkisk Osvětim) er en by 50 km. vest for Kraków i det sørlige Polen, som ligger ved elven Soła, en sideelv til Wisła. Den har (per 2003) 42 000 innbyggere og ligger i Lillepolske voivodskap.

Historie 
Byen er kjent siden 1179 og fikk byrettigheter i 1272. I løpet av historien bodde tyskere og polakker fredelig sammen i byen. Hertugdømmene Auschwitz og Zator, som lå i det vestlige Galicia, kom i 1327 under hertug Johann av Auschwitz i et vasallforhold til Kongeriket Böhmen.

Senere kom området under hertugene av Teschen og Grossglogau. På 1300-tallet sank folketallet fordi innbyggerne slo seg ned andre steder. Spesielt tyskernes interesse for området sank, og i 1457 kjøpte kong Kasimir IV av Polen rettighetene til stedet og innlemmet det i voivodskapet Kraków.  I 1655 ble byen herjet og ødelagt av svenske tropper, og i den følgende tiden ble stedet redusert til en betydningsløs landsby. Fra 1773 lå byen i Østerrike, og keiseren av Østerrike førte også tittelen hertug av Auschwitz. Byen lå rett ved grensen til Preussen og Russland. I 1818 ble byen med Østerrike tysk forbundsområde. Under den østerriksk-prøyssiske krig angrep prøysserne den østerrikske byen 27. juni 1866, men angrepet ble slått tilbake. Etter første verdenskrig ble byen polsk. Under andre verdenskrig, da byen ble okkupert av Tyskland, ble den kjent for flere konsentrasjonsleirer som de tyske nazistene opprettet, og hvor over en million mennesker døde.

Se også
Auschwitz (konsentrasjonsleir)

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i det lillepolske voivodskap
Galicia (Sentral-Europa)
Byer ved Wisła
Slekt (biologi)

Slekt er en kategori brukt i den biologiske systematikken; en slekt kan omfatte én eller flere nært beslektede arter. I tillegg til arter kan slekter bestå av én eller flere underslekter, som igjen består av én eller flere arter. Én eller flere nært beslektede slekter sammenfattes som en familie, kanskje via ett eller flere tribus og underfamilier. 

Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det et skjønnsspørsmål hvilken gruppe man velger å kalle slekt. Høyere systematiske kategorier som slekt og familie vil imidlertid ofte representere tydelige episoder med radiasjon, slik at gruppen som sådan ofte representerer et virkelig fenomen i naturen, og ikke bare en praktisk samlebetegnelse.

Navn og skrivemåte
To slekter kan ha samme navn dersom den ene er en dyreslekt og den andre en planteslekt. For eksempel er Aotus navnet på en slekt aper og på en slekt i erteblomstfamilien, og Prunella er navnet på både en slekt i leppeblomstfamilien og en slekt av jernspurver.

Slektsnavn skrives som regel i kursiv, og har alltid stor forbokstav.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Systematisk biologi
KO

KO, Ko, kO og ko kan bety:

KO
Kommandoplass, et militært begrep. 
Knockout, et begrep i kampsport.
NS Kamporganisasjon, en særorganisasjon av Nasjonal Samling. Ofte forkortet til NSKO og KO.

Ko
Ko (navn), et burmesisk personnavn og en tittel

kO

ko
Carl Gustaf RFK

Carl Gustaf RFK er en rekylfri kanon som produseres av den svenske forsvarsprodusenten Bofors siden 1946, og senere i Saab Bofors Dynamics.

RFK kan avfyre syv forskjellige granater: pansergranat, betegnet FFV551 (FFV står for Förenade Fabriksverken); sprenggranat betegnet FFV441; røykgranat FFV469,- lysgranat FFV545; øvingsgranat FFV552 (helt lik FFV551 uten sprengstoff i stridshodet); bunker-/fortifikasjonsgranat FFV502; pansergranat med forlenget rekkevidde FFV651. Våpenet kan også brukes med indregevær som avfyrer 7,62 mm sporlyspatroner, til skyteøvelser. Det finnes også øvelsesammunisjon (løsammunisjon).

Historie 
1946: M1
Den første versjonen, Carl Gustaf M1, ble utviklet rundt 1946 og kom inn i svensk tjeneste i 1948 som 8,4 cm Granatgevär m/48 (Grg m/48). På grunn av riflingen i røret som gjør at prosjektilet spinner, var RFK mer treffsikker på lengre avstander enn andre våpen i sin klasse som amerikanske Bazooka, britiske PIAT og tyske Panzerschreck.

1964: M2
En forbedret, lettere og noe forkortet utgave ble introdusert i 1964 og erstattet raskt originalversjonen.

1991: M3
Denne versjonen ble innført i 1991. Denne versjonen introduserte bruken av karbonfiber, plast og aluminium som erstattet deler av stålet på våpenet. I nyere tid begynte vesteuropeiske spesialstyrker å bruke våpenet mot fortifikasjoner og mot kjøretøy. Våpenet veier 9,5kg.

2014: M4
Forbedret versjon som inkuderer forbedret ergonomi, nytt ildleder system og vektreduksjon. Våpenet er noe kortere enn tidligere versjoner og vekten er 3,4kg lettere enn M3 versjonen.

Bruk 
Våpenet brukes i Forsvaret i 84 mm kaliber.  Våpenet er det eneste av sin type i tjeneste i Forsvaret. Det brukes også i det britiske forsvaret (under kallenavnet Charlie G) og i det canadiske (Carl G). I hjemlandet Sverige kalles våpenet Grg m/48 (granatgevär model 48), og det ble tatt i bruk i 1948 i det svenske forsvaret. 

I infanteriet vil et lag oppsatt med rekylfri kanon gå under betegnelsen kanonlag. 84 mm rekylfri kanon er et rekylfritt panservernhåndvåpen som nytter enhetspatroner. Foruten hulladningspansergranater kan en skyte røyk-, lys- og sprenggranater. Det gir tyngre ildstøtte til mobile styrker og kan bæres over en viss avstand av et kanonlag uten ekstra transportstøtte.

Norske forhold 
Det norske Forsvaret har brukt RFK siden tidlig 70-tallet i M2 og M3 utgaver. I januar 2021 ble det kjent at Forsvaret skal kjøpe M4 versjonen med levering samme år.

Ammunisjonstyper 
 Pansergranat: Brukes mot pansrede kjøretøy og bygninger. Effektiv rekkevidde på 700 m (stillestående mål) og 500m (bevegelige mål).
 Sprenggranat: Brukes mot infanteri. 850 små metall-kuler blir spredd ved detonasjon. Kan detoneres i luftrommet over infanteriet (tempering), eller ved anslag. Effektiv rekkevidde 1000 m (anslag) og 700 m (spreng tempering).
 Lysgranat: Brukes for å lyse opp under mørke. Lysstyrke på 650 000 Candela, lyser opp et område på ca. 400 meter. Effektiv rekkevidde 2000 m.
 Røykgranat: Brukes til å røyklegge områder. Virkeområde på ca. 10x15m. Effektiv rekkevidde 1300 m.

Referanser 

Panservernvåpen
Militært materiell brukt av Norges forsvar
M72

M72 eller M72 LAW er en panservernrakett i 66 mm kaliber.  Det er et engangsvåpen som ble utviklet i USA av Frank Spinale og andre mens de jobbet for Hesse-Eastern Division av Norris Thermadore.  Våpenet er videreutviklet mange ganger, og produseres i dag av Nammo Raufoss AS i Norge.

M72 ble den amerikanske hærens og det amerikanske marinekorpsets viktigste individuelle panservernvåpen etter 1963, da den ble tatt i bruk i stedet for M31 HEAT og M20A1 «Super Bazooka».  Den skulle egentlig senere erstattes, sammen med FGM-77 Dragon, av FGR-17 Viper, men ble erstattet av M136 AT4 i stedet for.

I det norske Forsvaret erstattet våpenet Energa geværgranat som individuelt panservernvåpen på 1960-tallet.

Stridshodene for panserbruk virker etter hulladningsprinsippet.  Et piezoelektrisk brannrør sørger for å detonere hovedladningen når prosjektilet treffer målet.  M72 har effekt mot lettpansrede mål, bunkere og lignende.

M72 er ett av de mest eksporterte våpen fra Norge. 

M72 lages i to øvingsversjoner, en med innebygget løp for 9 mm pistolammunisjon, og en med innebygget løp for 21 mm øvingsgranat.

Teknisk
Våpenet består av en rakett inne i en utskytningsenhet som består av to rør.  Det ene røret er pakket inn i det andre. Et lokk i hver ende gjør hele våpenet vanntett i transportmodus.  Det ytre røret inneholder avtrekker, ladearm, for- og baksikte. Innerrøret inneholder sporet som rommer avtrekkermekanismen og en sikringssplint.  Når de to rørene trekkes fra hverandre holdes de to delrørene i stilling av sporet, og sikringssplinten beveges under avtrekkermekanismen og både låser våpenet i uttrukket stilling og spenner avtrekkermekanismen.  Etter at våpenet har blitt armert, er det ikke lenger vanntett, selv om det skulle klappes sammen igjen til transportstilling.

Under avfyring blir drivstoffet i rakettmotoren fullstendig forbrent før det forlater løpet.  Drivgassene har en temperatur på rundt 760 °C.  Raketten driver det 66 mm store stridshodet uten vesentlig rekyl.  Idet prosjektilet kommer ut av løpet, spretter seks finner ut og stabiliserer prosjektilets flukt.

Etter avfyring er ikke lenger avfyringsenheten brukbar og kan kastes. De tomme rørene brukes noen ganger som attrapper til øvelser. På grunn av våpenets engangsnatur behandlet i alle fall den amerikanske og kanadiske hæren det som en enkel granat.

Varianter

US varianter

Se også
 Andre panservernvåpen som brukes i det norske forsvaret er Carl Gustav RFK, TOW, FGM-148 Javelin og Eryx. 
 RPG-18

Referanser

Eksterne lenker
 FAS om M72 (engelsk)
 Gary's U.S. Infantry Weapons Reference Guide (engelsk)
 «M72 - Creating a Legend», video fra Nammo om M72

Panservernrakettkastere
Militært materiell brukt av Norges forsvar
Bedriftshelsetjeneste

Bedriftshelsetjenesten (BHT), avtalefestet i 1946, skal bistå bedrifter med å forebygge helseplager, forebygge yrkesskader og –sykdommer, andre uheldige fysiske og psykiske påkjenninger, samt medvirke til å fremme helse og trivsel blant de ansatte i bedriften. 

Alle arbeidsgivere plikter å knytte virksomheten sin til en godkjent bedriftshelsetjeneste dersom risikoforholdene tilsier det. Arbeidstilsynet kan derfor pålegge enhver virksomhet å knytte seg til en godkjent BHT dersom de ser et særlig behov for overvåking av arbeidsmiljøet eller kontroll av helsen til de ansatte i virksomheten. Noen bransjer har et mer risikofylt arbeidsmiljø enn andre, med større risiko for sykdommer, skader og psykiske belastninger. Alle virksomheter innenfor disse bransjene er i en egen forskrift (se eksterne lenker) pålagt å knytte til seg en godkjent bedriftshelsetjeneste. Lovgrunnlaget for bedriftshelsetjenesten er arbeidsmiljøloven. Utgifter til bedriftshelsetjeneste dekkes av bedriften, men personalet i bedriftshelsetjenesten skal ha en fri og uavhengig stilling i arbeidsmiljøspørsmål og har taushetsplikt i forhold til individuelle helseopplysninger. Ved siden av det forebyggende arbeidet skal bedriftshelsetjenesten ved helseovervåking avdekke mulige helseskader på et så tidlig stadium som mulig.

Bedriftshelsetjenesten skiller seg fra «Personallegeordninger». En personallege/fastlege behandler «egen» sykdom. 

Bedriftshelsetjenesten kartlegger derimot arbeidsrelaterte problemer hos de ansatte, samt er aktiv i bedriftenes arbeidsmiljø. En personallegeordning er m.a.o. ikke tilstrekkelig dersom bedriften er bransjepålagt å ha bedriftshelsetjeneste.

En bedriftshelsetjeneste er en faglig sammensatt gruppe, ofte bestående av verne- og helsepersonale. Vernepersonalet er eksempelvis ergonom, verneingeniør og yrkeshygieniker. Helsepersonalet er eksempelvis bedriftslege, bedriftssykepleier og bedriftsfysioterapeut. En bedriftslege har gjerne spesialisering i arbeidsmedisin. Hva verne- og helsepersonalet skal bidra med er regulert i en egen forskrift (se eksterne lenker).

Det ble fra 2010 innført en sertifiseringsordning i Norge slik at seriøse aktører kan skilles fra useriøse. Virksomheter med plikt til å ha BHT må benytte seg av en godkjent ordning.

Referanser

Eksterne lenker 
 Forskrift om organisering, ledelse og medvirkning 
 Ny ordning for bedriftshelsetjeneste fra 2010
 Arbeidstilsynet
 Statens arbeidsmiljøinstitutt (STAMI)

Helse
AIM-120 AMRAAM

AIM-120 AMRAAM (Air Intercept Missile-120 Advanced Medium Range Air to Air Missile, norsk: Avansert luft-til-luft missil for mellomdistanse) er et amerikanskprodusert luft-til-luft-våpensystem som også benyttes som bakke-til-luftmissil av det norske NASAMS-luftvernsystemet.

Historikk 

På slutten av 1970-tallet besluttet det amerikanske forsvaret å anskaffe et missil som kunne erstatte AIM-7 Sparrow-missilet. I 1979 ble våpenprodusentene Hughes og Raytheon prekvalifisert i anbudskonkurransen om å få produsere missilet, og i desember 1981 vant Hughes anbudet.

Første testmissil ble avfyrt fra en F-16 i 1984, men missilet ble ikke klart for bruk før i september 1991.

AMRAAM ble brukt i en militæroperasjon for første gang den 27. desember 1992, da en amerikansk F-16C skjøt ned en irakisk MiG-25.

Referanser

Eksterne lenker 
 Datasheet fra Raytheon (pdf). Besøkt 29. desember 2008.

Militære forkortelser
Luft-til-luft-missiler
Missiler brukt av Norges forsvar
Raytheon
Luftvernmissiler
Karl Friedrich von Savigny

Karl Friedrich von Savigny (født 19. september 1814 i Berlin, død 11. februar 1875 i Frankfurt am Main) var en prøyssisk diplomat og katolsk politiker.

Savigny var sønn av den betydningsfulle prøyssiske juristen og statsmannen Friedrich Karl von Savigny og hans kone, Kunigunde von Brentano, ei av søstrene til dikteren Clemens von Brentano.

Referanser

Eksterne lenker 
 http://www.bautz.de/bbkl/s/s1/savigny_k_f.shtml

Prøyssiske diplomater
Tyske politikere
Personer fra Berlin
Fødsler i 1814
Dødsfall i 1875