Mozilla Firefox

Mozilla Firefox er verdens tredje mest benyttede nettleser. Mozilla Firefox er utviklet og vedlikeholdes på dugnad av flere hundre frivillige, og Mozilla Corporation som koordinerer arbeidet. Firefox er programvare med fri og åpen kilde og er gratis.

Historie 
Mozilla Foundation ønsket at Firefox skulle bli en liten, rask, enkel og utvidbar nettleser, separat fra den større Mozilla-applikasjonssamlingen. Firefox er den offisielle nettleseren fra Mozilla-prosjektet, og inngår i en applikasjonssamling sammen med e-postleseren Mozilla Thunderbird og kalender-applikasjonen Mozilla Sunbird.

Prosjektet som senere ble Firefox startet som en eksperimentell gren av Mozilla-samlingen kalt «mozilla/browser» av Dave Hyatt og Blake Ross. Prosjektets grunnleggere hadde opprinnelig som mål å skape den best mulige nettleseren for Microsoft Windows. Etter tilstrekkelig utvikling ble en førsteutgave lagt ut for offentlig testing i september 2002 under navnet «Phoenix».

Navnet «Phoenix» ble beholdt til den 14. april 2003 da det ble endret på grunn av en varemerkekonflikt med BIOS-produsenten Phoenix Technologies. Det nye navnet, «Firebird» fikk blandet mottakelse. Sent i april samme år bestemte Mozilla Foundation at nettleseren skulle refereres til som «Mozilla Firebird» for å unngå forveksling med databasetjeneren Firebird. Langvarig press fra åpen kildekode-miljøet tvang imidlertid fram enda et navneskifte, og den 9. februar 2004 ble Mozilla Firebird omdøpt til «Mozilla Firefox».

Dette navnet ble valgt for sin likhet til «Firebird», men også for sin unikhet i dataindustrien. For å forsikre seg mot at enda et navneskifte ikke skulle bli nødvendig registrerte Mozilla Foundation i desember 2003 «Firefox» som et varemerke i USA.

Utvikling 
Mozilla Firefox beholder kryssplattformegenskapene til den opprinnelige Mozilla-nettleseren ved bruk av brukergrensesnittspråket XUL. XUL gjør det mulig å utvide nettleseren gjennom bruken av temaer og utvidelser. Flere var bekymret over sikkerheten rundt installasjonsprosessen til disse utvidelsene, og da Firefox 0.9 ble sluppet ut, åpnet prosjektet Mozilla Update, en nettside med godkjente temaer og utvidelser. På denne måten forhindrer man effektivt at ondsinnede utviklere lett kan få innpass på mange tusen brukeres maskiner, men reiser samtidig et krav til brukerne om at man følger opp med oppdateringer til utvidelsene etter behov.

Bruken av XUL skiller Firefox fra andre prosjekter som bruker Mozillas Gecko-renderingsmotor, slik som Galeon, Epiphany, K-Meleon og Camino, som bruker spesielle grensesnitt tilhørende sine respektive plattformer.

Man ser for seg at fremtidige versjoner av Mozilla kommer til å bestå av Mozilla Firefox sammen med Mozilla Thunderbird, en e-postklient bygget på lignende prinsipper som Firefox; for å erstatte den nåværende alt-i-ett-applikasjonssamlingen kjent som «Mozilla» (tidligere kjent under kodenavnet SeaMonkey). Etterhvert kommer alt offisielt arbeid i Mozilla Foundation til å være fokusert på en enkeltstående nettleser og e-post-klient, men stiftelsen forventer at individuelle og kommersielle brukere kommer til å fortsette å vedlikeholde SeaMonkey-applikasjonssamlingen. Mozilla Firefox fjernet mye av egenskapene og mye av brukergrensesnittet fra SeaMonkey-samlingen, fordi man mente at disse delene var unødvendige for de aller fleste brukere.

Forretnings- og IT-konsulentselskapet American Management Systems (AMS) kategoriserte i februar 2004 Mozilla Firefox (da Firebird) som et «Tier 1»-Open Source-produkt.

Utvidelser 
Mozilla Firefox har mulighet til å utvide funksjonaliteten med små tilleggsprogrammer. Disse kan lastes ned fra egen side.

Se også 
 Mozilla Thunderbird
 Fri programvare

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Firefox Friends Firefox grasrotkampanje
 Mozilla Norge  Norsk versjon av Firefox og brukerstøtte
 De offisielle Mozilla Firefox-foraene fra MozillaZine
 Temaer og utvidelser
 Microsofts sikkerhetssjef bruker Firefox
 Sikkerhetsselskapet Secunias sikkerhetsmeldinger angående Mozilla Firefox
 Xiti Markedsandel i Europa.
 Clicky Global markedsandel fra Clicky
 

Programvare fra 2002
Fri kryssplattform programvare
Nettlesere
Linux-programmer