alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Naturbase

Naturbase er et fagsystem for natur- og friluftslivsområder i Norge. Naturbase forvaltes og driftes av Direktoratet for naturforvaltning. Data fra Naturbase er gjort tilgjengelig for publikum via en egen kartapplikasjon på Internett og via egne WMS-tjenester.

Data i Naturbase
 Verneområder i Norge, eller områder som er foreslått vernet etter naturvernloven og viltloven 
 Naturtyper og arter som er viktige for å opprettholde mangfoldet i naturen 
 Arter som har spesiell betydning for jakt og annen høsting 
 Kulturlandskap med viktige biologiske og/eller kulturhistoriske verdier 
 Friluftslivsområder som er sikret for allmenn bruk ved at staten har kjøpt dem eller skaffet seg spesielle rettigheter i dem

Eksterne lenker
 Naturbase
 Informasjon om datasett og tilhørende karttjenester fra Direktoratet for naturforvaltning for publikum, saksbehandlere og planleggere innen natur- og miljø
 Informasjon om WMS-tjenester fra Naturbase 

Verneområder i Norge
Miljøvern
Norges natur
Casablanca

Casablanca er den største byen i Marokko, med om lag 3,8 millioner innbyggere og 5 millioner i byområdet; navnet er spansk og betyr «det hvite huset», på arabisk dar beïda. Byen ligger vest i Marokko, ved Atlanterhavet. Casablanca har landets største havn og er Marokkos økonomiske sentrum; selv om hovedstaden er Rabat. Casablanca ligger 18 kilometer fra byen Mohammedia.

Historie 
På 1100-tallet lå den berbiske landsbyen Anfa her, i middelalderen også kjent som et sjørøverrede. Byen ble ødelagt i 1468 og 1515 av portugiserne, som sistnevnte år anla en by som de kalte Casa Branca (det hvite hus). I 1755 ble byen hardt rammet av et jordskjelv, men den ble gjenoppbygd av den marokkanske sultanen. Spanske og franske kjøpmenn begynte å slå seg ned ved Casablanca på 1800-tallet, og i 1907 ble byen okkupert av franskmennene. 

Fra 1912 til 1956 tilhørte byen protektoratet Fransk Marokko.

Etter landgangen i Nord-Afrika i november 1942 inntok allierte grupper byen, og i januar 1943 var den åsted for den såkalte Casablancakonferansen mellom Winston Churchill og Franklin D. Roosevelt og deres militæra rådgivere.

Utdanning 
 EM Lyon
 Toulouse Business School

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Casablanca portal (engelsk)
 Casablanca på Lexicorient (engelsk)

 
Byer i Marokko
Annie Lennox

Annie Lennox (født 25. desember 1954 i Aberdeen i Skottland) er en britisk musiker, vokalist og låtskriver. Hun er kjent for samarbeidet med Dave Stewart i popgruppen Eurythmics og tidligere The Tourists (1976-1980). Lennox har solgt over 80 millioner album og gitt ut seks soloplater siden 1992. Hovedinstrumentet er piano, men hun har også spilt fløyte. Hun deltar aktivt i en rekke veldedige organisasjoner, slik som Amnesty International og Greenpeace.

Lennox' fjerde studioalbum Songs of Mass Destruction ble utgitt 15. oktober 2007 og er det siste studioalbumet på plateselskapet BMG/RCA. Albumet ledes an av singelen «Dark Road» som ble sluppet 24. september. Albumet inneholder også sangen «Sing» der Lennox synger duett med 23 andre kvinnelige musikere, blant andre Madonna, Joss Stone, Gladys Knight og P!nk.

Under den 76. Oscar-utdelingen vant Lennox Oscar for beste sang for sangen «Into the West» fra filmen Ringenes herre: Atter en konge hvor hun sammen med Fran Walsh og Howard Shore hadde skrevet både tekst og melodi.

Lennox ble i dronningens nyttårsliste for 2011 utnevnt til offiser av Den britiske imperieordenen for fortjenester av Oxfam.

Diskografi

Soloutgivelser 
 1992 – Diva
 1995 – Medusa
 2003 – Bare
 2007 – Songs of Mass Destruction
 2009 – The Annie Lennox Collection
 2010 – A Christmas Cornucopia
 2014 – Nostalgia

Eurythmics 
 1981 – In The Garden
 1983 – Sweet Dreams (Are Made of This)
 1983 – Touch
 1984 – 1984 – For the love of Big Brother (filmmusikk)
 1985 – Be Yourself Tonight
 1986 – Revenge
 1987 – Savage
 1989 – We Two Are One
 1991 – Greatest Hits
 1993 – Live 1983 – 1989
 1999 – Peace
 2005 – Ultimate Collection ;Eurythmics Boxed (De åtte studioalbumene remastered med bonusspor)

The Tourists 
 1979 – The Tourists
 1979 – Reality Effect
 1980 – Luminous Basement 
 1984 – Should Have Been Greatest Hits 
 1997 – Greatest Hits

The Catch 
 1977 – Borderline/Black Blood (singel)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 
 

Britiske fløytister
Skotske låtskrivere
Skotske pianister
Skotske sangere
Alter
Order of the British Empire (OBE)
Oscar-vinnere (sang)
Grammy Award-vinnere
Personer fra Aberdeen
Frankrikes flagg

Frankrikes flagg eller trikoloren (på fransk drapeau tricolore, drapeau bleu-blanc-rouge, drapeau français, le tricolore og, i militært språk, les couleurs) er formet som en trikolor med tre vertikale bånd i fargene blå, hvitt og rødt. Fargene er inspirert av det nederlandske flagget som hadde eksistert i over 200 år da det franske flagg ble designet. Dog ble ikke Nederlands flagg offisielt før 1796. 

De fargede stripene i nasjonalflagget er like brede. Orlogsflagget og handelsflagget avviker fra dette ved at forholdet mellom feltene er 30:33:37. Dette skal skape et optisk bedrag slik at stripene for øyet framstår som like brede når flagget betraktes på lengre avstand. Selve flagget har proporsjonene 2:3, altså to enheter i høyden til tre i lengden.

Historiske flagg

Kongedømmet Frankrike

Referanser 

Franske flagg
Konkurranse (biologi)

Konkurranse er et samspill i naturen mellom individer fra like og ulike arter. Individene konkurrerer om ressurser som f. eks. sollys, næring og yngleplass. Konkurranse i naturen kan føre til utrydding av arter.

Evolusjon
Konkurranse
Økologi
Sagerska huset

Sagerska huset ligger i Strömgatan 18 i Stockholm. Bebyggelse på tomten ble første gang omtalt på 1640-tallet. I 1772 ble to eksisterende små fløyer overbygd med en etasje. I 1880 kjøpte brødrene Sager eiendommen. I 1893 lot Robert Sager bygge en paradeetasje over huset. Det var da bygningen fikk preget av fransk rokokko den bærer idag. Familien Sager eide huset frem til 1986, og staten kjøpte eiendommen i 1988. Etter renovering er Sagerska huset fra våren 1995 brukt som den svenske statsministerens offisielle bolig og representasjonslokale.

Eksterne lenker
 
 Sagerska huset

Embetsboliger
Byggverk i Stockholm
Boligbygninger i Sverige
Jørund Gåsemyr

Jørund Inge Gåsemyr (født 27. juli 1955 i Nesbyen) er en norsk idrettsutøver, dr.scient. i matematikk og statsstipendiat.

Gåsemyr har artium som privatist ved Hamar katedralskole (1973), militærtjeneste (1973–74) og forkurs for Norges landbrukshøgskole ved Hvam landbruksskole (1974–75). Han studerte realfag ved Universitetet i Oslo 1975–82, med avbrekk 1978–80 på grunn av sykdom som førte til blindhet. Han er cand.real. i matematikk 1982.

Matematikk 
I perioden 1983-88 var han vitenskapelig assistent ved Matematisk institutt, Universitetet i Oslo med studieopphold i Boulder, Colorado og Berkeley, California. 1984-86 doktorgradsstipendiat NAVF. 1988 dr.scient. i matematikk ved Universitetet i  Oslo. Han var prosjektassistent ved Matematisk institutt, avdeling C for statistikk og forsikringsmatematikk 1989–91, og stipendiat ved Matematisk institutt, avd. C, 1991–93, med pålitelighetsanalyse som arbeidsfelt.  

Fra 1994 har han vært statsstipendiat tilknyttet Matematisk institutt ved Universitetet i Oslo med matematisk statistikk som forskningsfelt. Hans spesialområder er pålitelighetsanalyse, bayesiansk statistikk med vekt på simuleringsbaserte beregningsmetoder og modellevaluering, metaanalyse av kliniske forsøk innen medisin.

Engasjement i blinde-spørsmål 
I perioden 2000-06 deltok Gåsemyr i  to arbeidsgrupper for utarbeidelse av ny blindeskriftnotasjon for henholdsvis matematikk og naturvitenskap, etter oppdrag fra Offentlig utvalg for blindeskrift.  

Han var styremedlem i Synshemmede studenter og høyere utdannedes forening (nå Synshemmede akademikeres forening) 1986–91, og leder 1989–91.

Idrett 
Gåsemyr deltok på det norske laget til ungdomslandskampen i friidrett mot Finland i 1971.

Han har deltatt i samtlige sommer-handikap-OL og  Paralympiske sommerleker fra 1980 til 2004. Han har 1.-plass på maraton for blinde fra Paralympics i Korea i 1988. Han satte også verdensrekord på  maraton for blinde i Drammen i 1990 med tiden 2.44.01.  

Han var nestformann i Hodr idrettslag for synshemmede 1987-89, og styremedlem 1998 – 2001.

Referanser 

Norske matematikere
Statsstipendiater
Norske handikappidrettsutøvere
Norske maratonløpere
Norske langdistanseløpere
Paralympiske mestere for Norge
Paralympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Paralympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Deltakere for Norge under Paralympiske sommerleker 1980
Deltakere for Norge under Paralympiske sommerleker 1984
Deltakere for Norge under Paralympiske sommerleker 1988
Deltakere for Norge under Paralympiske sommerleker 1992
Deltakere for Norge under Paralympiske sommerleker 1996
Deltakere for Norge under Paralympiske sommerleker 2000
Deltakere for Norge under Paralympiske sommerleker 2004
Personer fra Nesbyen kommune
Fødsler i 1955
Grunnbeløpet i folketrygden

Grunnbeløpet i folketrygden (forkortes vanligvis til G) benyttes som grunnlag for å beregne norske trygde- og pensjonsytelser. Regelverket kan for eksempel si at en gitt ytelse skal være på 3G, eller at en person ikke har rett på en gitt ytelse dersom vedkommende har annen inntekt over 2G. G brukes også for å beregne pensjonspoeng.

Grunnbeløpets størrelse ble før 2011 vedtatt av Stortinget på bakgrunn av forhandlinger i det årlige trygdeoppgjøret. Dette skjedde første gang da folketrygden ble opprettet i 1967. Beløpet ble da satt til 5400 kroner. Grunnbeløpet reguleres årlig (fra 1991) med virkning fra 1. mai.

Fra 1. mai 2022 tilsvarer G 111 477 kroner.

Stortinget har vedtatt retningslinjer for regulering av grunnbeløpet. Det er et mål at beløpet skal ha samme utvikling som lønn for yrkesaktive, og i perioden 2003-07 var gjennomsnittlig vekst både i G og årslønn for alle grupper 4,2 prosent per år.

Tidligere G-beløp

Referanser

Eksterne lenker  
 nav.no Grunnbeløpet i folketrygden
 g.nav.no nettjeneste for å slå opp gjeldende eller historisk grunnbeløp
 Regulering av folketrygdens grunnbeløp og pensjoner

Trygd i Norge
Cuauhtémoc

Se også Cuauhtémoc (andre betydninger)

Cuauhtémoc (født rundt 1495/1502, død 28. februar 1525) var den siste hersker i aztekerriket. Han kom til makten etter at Moctezuma II ble drept av spanjolene og Moctezumas etterfølger Cuitláhuac døde av kopper etter bare 80 dager som hersker. Cuauhtémoc var også nevø av Moctezuma. Da han kom til makten, sverget han på å nedkjempe spanjolene om så hver eneste azteker skulle dø. Aztekerne ble beseira i Tlatelolco 13. august 1521, og Cuauhtémoc ble tatt til fange. Han ble torturert for å fortelle hvor aztekerne gjemte gullet sitt, men røpa ingenting. Cuauhtémoc ble hengt 28. februar 1525 i det som i dag er delstaten Tabasco. Cuauhtémoc ses i dag på som en helt i Mexico, og overalt i landet er steder oppkalt etter ham.

Navnet Cuauhtémoc betyr «En som har nedsteget som en ørn», eller «Dalende ørn», på nahuatl.

Aztekiske herskere
Fødselsår ukjent
Personer henrettet ved hengning
Dødsfall i 1525
Henrettede personer (før 1900-tallet)
Jussbuss

Jussbuss er et rettshjelpstiltak drevet av jusstudenter ved Universitetet i Oslo tilknyttet Institutt for kriminologi og rettssosiologi. 

Jussbuss endret navn fra Juss-Buss til Jussbuss 1. september 2016.  

Jussbuss ble stiftet i 1971 og gir gratis rettshjelp i enkeltsaker. Jussbuss jobber med de rettsområdene hvor behovet for rettshjelp er størst. I tillegg til behandling av enkeltsaker, jobber Jussbuss rettspolitisk innenfor de sine spesialfelt og driver dessuten med forskning innenfor feltene. 

Jussbuss er delt inn i følgende fire faggrupper: 
 Utlendingsrett 
 Fengsel- og miljørett 
 Gjeld- og husleierett 
 Sosial-, trygd- og arbeidsrett. 
Hver gruppe består av seks fulltidsansatte saksbehandlere og tre deltidsansatte. Jussbuss har også en daglig leder, samt kontormedarbeidere. Alle saksbehandlere og daglig leder er jusstudenter. 

I 2015 ble det opprettet en miljørettsgruppe som et prøveprosjekt. 

I 2017 behandlet Jussbuss  henvendelser.

Vinteren 2015-16 flyttet tiltaket til «Jusshuset» sammen med Gatejuristen og JURK.

Se også 
 Fri rettshjelp
 JURK
 Jussformidlingen (UIB)
 Jushjelpa i Midt-Norge (NTNU)
 Jusshjelpa i Nord-Norge (UIT)

Eksterne lenker 
 

Veiledning
Studentforeninger ved Universitetet i Oslo
Det juridiske fakultet (UiO)
Organisasjoner etablert i 1971
Juridiske organisasjoner
Balanseror

Balanseror er delen bak, ytterst på vingen på fly. Når balanseroret går opp, presses vingen nedover. Balanseroret er koblet til stikka og til balanseroret på den andre vingen. Når stikka skyves til høyre, går høyre vinge ned og venstre vinge opp. Flyet roterer rundt en akse langs flykroppen.

Når flyet svinger må balanseror, høyderor og sideror brukes koordinert slik at resultantkraften av tyngdekraft og sentrifugalkraft virker vinkelrett i forhold til flyets horisontalplan. Hvis disse rorene ikke brukes koordinert vil flykroppen skli sidelengs gjennom lufta og gi større luftmotstand. 

I sving er det mer løft på vingen i yttersving enn vingen i innersving. Da brukes balanserorene som motror for å motvirke at flyet roterer "inn i svingen".

Siden luften under vingene er litt tettere enn over vingen, kan balanseroret som beveges nedover få større luftmotstand enn balanseroret på andre vingen som beveges oppover. Flyet kan derfor svinge mot den siden der balanseroret beveges nedover. Denne svingeeffekten kalles balanserorenes sekundæreffekt. Den kan motvirkes ved samtidig bruk av sideroret. Skal flygeren vippe med vingene og fly rett fram, må siderorene brukes slik at svingeeffekten oppheves, noe som er en egen koordinasjonsøvelse.

Denne sekundæreffekten kan reduseres ved å plassere festet for staget på balanseroret i forhold til hengselene/opphenget for balanserorene, slik at utslaget nedover blir mindre enn utslaget oppover.

Se også 
 Høyderor
 Trimror
 Sideror

 
Luftfartøykomponenter
Johan Wilhelm Zetterstedt

Johan Wilhelm Zetterstedt (født 20. mai 1785 Lärketorp i Mjölby socken i Östergötland i Sverige, død 23. desember 1874 i Lund, begravet på Klosterkirkegården i Lund) var en svensk naturforsker som arbeidet hovedsakelig med insekter, særlig gruppene tovinger og rettvinger. 

Han var gift med Hertha Lovisa Amalia Zetterstedt.

Liv og virke

Universitetet i Lund 
Johan Wilhelm Zetterstedt studerte ved Universitetet i Lund, hvor han var elev av Anders Jahan Retzius. Han ble utnevnt til professor i 1822.  

Fra 1828 til 1836 var han universitetssekretær. I 1836 etterfulgte Zetterstedt Carl Adolph Agardh som professor i botanikk og praktisk økonomi. Han ble professor emeritus i 1853. I 1868 ble han æresdoktor i medisin ved Lund. Blant hans studenter er Anders Gustaf Dahlbom.

Insektforsker 
Zetterstedt var blant pionerene som entomolog i Norden og var den første som publiserte funn av insekter fra Norge. Han samlet en stor insektsamling med tovinger og rettvinger fra Skandinavia, Lappland og flere andre steder i verden. Denne samlingen befinner seg på Zoologisk museum ved Universitetet i Lund.

Hans arbeider Naturhistorisk resa genom Sveriges och Norriges lappmarker (to bind, 1822; belønnet med Lundbladska priset av Svenska Akademien) og Resa genom Umeå lappmarker etc. (1833) er uttrykk for hans naturvitenskapelige samlerinteresse, men brister i vitenskapelige kvaliteter og har innstrødde poetiske innslag. Sin yndlingsvitenskaps litteratur rettet han med blant annet Orthoptera Sueciæ (1821), Insecta lapponica (1840) og ytl slutt det store arbeide hvor han forvervet seg vitenskapelig rykte blant entomologene, Diptera Scandinaviæ (14 bind, 1842-60), som ble utgitt med statsanslag og gav haom Vetenskapsakademiets mindre Linnémedalje i gull. 

På gamle dager lot han trykke sin diktsamling Poetiska utflygter (1866).

Litterært arbeid (i utvalg) 
 1821. Orthoptera Sueciae disposita et descripta. Lundae (Lund), 132 sider.
 1822.  Resa genom Sweriges och Norriges Lappmarker, Förättad År 1821. Andra delen. Berlingska Boktrykkeriet, Lund. 231 sider. 
 1837. Conspectus familiarum, generum et specierum Dipterorum, in Fauna insectorum Lapponica descriptorum. Isis (Lorenz Oken's) 
 1838–1840. Insecta Lapponica. L. Voss, Lipsiae (Leipzig),1139 sider. 
 1842–1854. Diptera Scandinaviae disposita et descripta. Lundbergiana, Lundae (Lund),6 volum.
 1855. Diptera Scandinaviae disposita et descripta. Tomus duodecimus seu supplementum tertium, continens addenda, corrigenda & emendanda tomis undecim prioribus. Officina Lundbergiana, Lundae (Lund)

Referanser

Kilder 
 Alexander Henry Haliday, Recent works on the Diptera of Northern Europe.  Supplementary Notie.  Zetterstedt, Diptera Scandinaviae.  TomXII 8 vo. Lundae 1855.  Stenhammar, Copromyzinae Scandinaviae 8 vo. Ppp. 184 Holmiae 1855. Nat. Hist. Rev.  (Proc) 3: 32, 33. Significant critical review of Zetterstedt's work on Diptera.

Eksterne lenker 
 En kort biografi (svensk tekst)

Svenske entomologer
Autorer for zoologi
Personer fra Mjölby kommun
Tvisteloven

Lov om mekling og rettergang i sivile tvister (tvisteloven) av 17. juni 2005 gir regler om rettergangsmåten i sivile saker (tvistemål). Loven erstattet tvistemålsloven fra 1915 og trådte i kraft 1. januar 2008.

Loven vektlegger en mer effektiv rettsprosess i domstolene og den har blant annet egne bestemmelser om saksbehandlingen av krav under kr. 125 000, såkalt småkravsprosess. Målet er at omfanget av og kostnadene med prosessen skal tilpasses verdien av tvistegjenstanden. Andre viktige hensyn er at prosessen skal være effektiv slik at partene raskt kan få en avgjørelse av saken og at dommeren i større grad enn før skal ha en aktiv styring i saksforberedelsene.

Loven bygger på en utredning fra Tvistelovutvalget (NOU 2001:32) som ble ledet av høyesterettsjustitiarius Tore Schei.

Litteratur 
 Jens Edvin A. Skoghøy Tvisteløsning 3. utgave 2017 ISBN 9788215028576
 Arnfinn Bårdsen, Dag Bugge Nordén, Christian Reusch, Tore Schei og Toril M. Øie Tvisteloven, kommentarutgave, bind I  2. utg. 2013 ISBN 9788215020303  
 Arnfinn Bårdsen, Dag Bugge Nordén, Christian Reusch, Tore Schei og Toril M. Øie  Tvisteloven, kommentarutgave, bind II  2. utg. 2013 ISBN 9788215022291

Eksterne lenker 
 Lov om mekling og rettergang i sivile tvister (tvisteloven) – fra Lovdata
 NOU 2001:32 Rett på sak – fra Justisdepartementet
 Kronikk av justitiarius Tore Schei om ny tvistelov

Norske lover
Sivilprosess
Tetrahydrogestrinon

Tetrahydrogestrinon, eller THG er et anabolt steroid. Det er også kalt et designer-dop, fordi det ble spesielt utviklet for at det ikke skulle være mulig å oppdage bruk av stoffet med datidens dopingkontroller.

Stoffet ble først kjent da en sprøyte med stoffet ble sendt anonymt til USADA sommeren 2003. Senere har det kommet fram at den anonyme tipseren var sprinttreneren Trevor Graham. Det ble igangsatt full etterforsskning, og man fant at stoffet ble ulovlig produsert av det amerikanske Bay Area Laboratory Co-operative, eller BALCO). 

Videre fant man at friidrettstreneren Greg Anderson hadde distribuert stoffet til flere av sine utøvere. De mest profilerte utøverne som kom i søkelyset var sprinterne Dwain Chambers, Tim Montgomery og Marion Jones og kulestøteren C.J. Hunter. Det ble også funnet spor som knyttet stoffet til flere navngitte baseball-spillere, fotball-laget Oakland Raiders og det amerikanske OL-laget i judo. Av disse var det bare Tim Montgomery og Dwain Chambers som ble dømt for bruk av THG, og utestengt fra idretten i to år.

doping
Ulf Kristersson

Ulf Hjalmar Ed Kristersson (født 29. desember 1963 i Lund i Malmöhus län) er en svensk politiker, siviløkonom og forfatter. Han har siden 18. oktober 2022 vært Sveriges statsminister. Han har vært partileder for Moderaterna siden 2017. Han var sosialforsikringsminister i Fredrik Reinfeldts regjering fra 2010 til 2014.

Bakgrunn, karriere utenfor politikken
Kristersson bodde i sin hjemby Lund frem til femårsalderen. Han er oppvokst i Torshälla utenfor Eskilstuna og er sønn av økonom Lars Kristersson (1938–2015) og adjunkt Karin Kristersson (født Axelsson 1938).

Han gikk på videregående skole i Eskilstuna, hvor han var ferdig i 1983. Han utførte deretter verneplikt som troppssjef i 1983–1984 på S 1 i Enköping. Han flyttet senere til Uppsala for å studere forretningsøkonomi og samfunnsøkonomi på Uppsala universitet. Han ble uteksaminert der i 1992. I løpet av studiet var han også aktiv i Södermanlands-Nerikes Nation, og var blant annet programsekretær. I mai 2013 ble han æresmedlem i Nationen.

Kristersson er bosatt i Strängnäs, og har vært gift med Birgitta Ed siden 1991. Paret har tre døtre sammen som er adoptert fra Kina. Ed har jobbet som PR konsulent, men startet i 2018 på en utdannelse for å bli prest..

Kristersson var markedsføringsleder for Timbro Publisher (1995–1998), parallelt med hans arbeid som riksdagmedlem av riksdagen. I 1994 lanserte han boken «Non-working Generation». I boken argumenterer han mot den svenske modellen og velferdsstaten, som han sammenligner med apartheid, og han anser at folk blir presset inn i passivitet.

I perioden 2000–2002 arbeidet Kristersson som kommunikasjonsdirektør hos IT-firmaet Connecta i Stockholm.

Kristersson var styreleder i Adoptionscentrum fra 2003–2005.

Politiker 
Kristersson var kommunalråd i Strängnäs kommune fra 2002 til 2006.

Han var sosialforsikringsminister i Fredrik Reinfeldts regjering fra 2010 til 2014.

Den 1. september 2017 annonserte Kristersson at han sto til valgkomiteens disposisjon for å etterfølge Anna Kinberg Batra som partileder for Moderaterna. Den 21. september 2017 ble han nominert av en valgkomité som den nye partilederen, for 1. oktober 2017 å tiltre i stillingen som partileder.

Riksdagsvalget 11. september 2022 medførte at Sverigedemokraterna, Moderaterna, Kristdemokraterna og Liberalerna fikk flertall med til sammen 176 representanter mens regjeringspartiet Socialdemokraterna og støttepartiene Miljöpartiet, Vänsterpartiet og Centerpartiet fikk 173 representanter og mistet sitt flertall. Riksdagens talman ga Kristersson i oppdrag å sondere mulighetene for å danne ny regjering. Den 17. oktober 2022 valgte Riksdagen Kristersson som ny statsminister. Ulf Kristerssons regjering bestående av Moderaterna, Kristdemokraterna og Liberalerna etterfulgte Magdalena Anderssons regjering 18. oktober 2022.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Moderaterna-politikere
Svenske statsministre
Svenske partiledere
Svenske riksdagsmedlemmer 2018–2022
Svenske riksdagsmedlemmer 2014–2018
Svenske riksdagsmedlemmer 1998–2002
Svenske riksdagsmedlemmer 1994–1998
Svenske riksdagsmedlemmer 1991–1994
Alumni fra Uppsala universitet
Personer fra Lund
Fridtjof Knutsen

Fridtjof Knutsen (født 15. desember 1894 i Harstad, død 4. august 1961) var en norsk journalist, oversetter og forfatter. Han debuterte i 1933 med romanen Så underslår vi litt, med handling fra forretningslivet, og skrev senere kriminalromaner. Han var én av forfatterne som bidrog til detektivserien om Knut Gribb.

Han arbeidet som journalist i Tidens Tegn fra 1913 til 1934, og deretter og frem til sin død var han kriminalreporter i Aftenposten, med et avbrudd under andre verdenskrig.

Fridtjof Knutsen var medvirkende til at den siste av Hoel-sakene ble avdekket som et justismord.

Bibliografi 
 1933: Så underslår vi litt
 1934: Ikke et ord i avisen!
 1934: Provokatøren
 1936: Det kommer for en dag
 1938: Han som forsvant
 1942: Handelsreisende Vigaard slipper ikke inn
 1943: Med førstebetjenten på bryllupsreise – sammen med Lalli Knutsen
 1943: Her lukter svidd
 1949: De tause vitner – medforfattere: Charles Bruff og Georg Svendsen

Familie 
Han var gift med Lalli Knutsen, som også skrev kriminalhistorier, var far til forfatteren Mette Newth og redaktøren Eldri Sandborg, samt morfar til den populærvitenskapelige forfatteren Eirik Newth.

Referanser 

Norske romanforfattere
Norske krimforfattere
Journalister i Aftenposten
Personer fra Harstad kommune
Fødsler i 1894
Dødsfall i 1961