alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Litteraturåret 1992

Litteraturåret 1992 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1992.

Dødsfall 
10. februar - Alex Haley, amerikansk forfatter (født 1921).
6. april – Isaac Asimov, russisk-amerikansk forfatter (født 1920)
21. april – Väinö Linna, finsk forfatter (født 1920)
26. juni – Harald Sverdrup, norsk lyriker (født 1923)
9. oktober - Per Olof Sundman, svensk forfatter og politiker (centerpartist), medlem av Svenska Akademien 1975 - 1992 (født 1922)
15. desember - Sven Delblanc, svensk forfatter (født 1931)

Prisvinnere 
 Anders Jahres kulturpris: Halldis Moren Vesaas, lyriker og gjendikter
 Augustpriset
 Skjønnlitteratur: Niklas Rådström – Medan tiden tänker på annat 
 Sakprosa: Gunnar Broberg m.fl – Gyllene äpplen
 Barne- og ungdomslitteratur: Peter Pohl og Kinna Gieth – Jag saknar dig, jag saknar dig!
 Det Danske Akademis Store Pris: – Peter Laugesen
 Erik Lindegren-priset: Ann Jäderlund
 Glassnøkkelen: Henning Mankell, for Mördare utan ansikte Nobelprisen i litteratur – Derek Walcott, amerikansk forfatter.
 Nils Holgersson-plaketten: Viveca Sundvall

Hendelser

Nye bøker
Skjønnlitteratur
A - GBerts bekjennelser av Anders Jacobsson og Sören OlssonBilder. Fyra herdabrev om bild och verklighet av Jan Arvid HellströmDeliria av Mare KandreDen engelske pasienten (The English Patient) av Michael OndaatjeDen hemmelige historien (The Secret History) av Donna TarttDen store stygge idrettsboka av Per Inge TorkelsenDet er greit for meg av Per PettersonDet står en pöbel på min trapp av Mats SöderlundDolores Claiborne av Stephen KingEdith av Ernst BrunnerEks og Sett av Hans Herbjørnsrud Ellevte roman, bok atten av Dag Solstad En komikers uppväxt av Jonas GardellFire søsken av Willy UstadFredrik Matsson flyttar av George JohanssonFrihetens fengsel (Das Gefängnis der Freiheit) av Michael EndeFrøken Smillas fornemmelse for snø (Frøken Smillas fornemmelse for sne) av Peter Høeg Gutten som ville være en av gutta av Lars Saabye Christensen

H - NHundarna i Riga av Henning MankellI et annet lys av Karin Fossum Ingens av Lars Saabye Christensen Julemysteriet av Jostein GaarderMostly Harmless av Douglas AdamsIngenmannsland (Ingen mans land) av Jan GuillouJag saknar dig, jag saknar dig! av Peter Pohl og Kinna GiethKan du vissla Johanna av Ulf StarkLul av Axel Jensen Lykkens sønn av Herbjørg Wassmo Malmöligan : en originalantologi, poesiantologiMenn er fra Mars, kvinner er fra Venus av John Gray Midas hand av Jan MårtensonNoen kommer, noen går av Anne B. RagdeNär Västerlandet trädde fram av Jan Myrdal og Gun KessleSunes jul av Anders Jacobsson og Sören Olsson

O - URenhetens pris av Bergljot Hobæk HaffSahara av Clive Cussler Shampoo Planet av Douglas CouplandSnow Crash av Neal StephensonTidens ålder av Jan MyrdalTuva-Lisa av Anders Jacobsson og Sören OlssonUnder godhetens synsvinkel av Nina Karin Monsen
V - ÅVar inte rädd av Torbjörn SäfveVerdens øye (The Eye of the World) av Robert JordanÄldreomsorgen i Övre Kågedalen av Nikanor Teratologen

SakprosaVille svaner: Tre døtre av Kina'' av Jung Chang
Trastad Samlinger

Trastad Samlinger er et museum på Trastad i Kvæfjord kommune. Museet har et galleri som viser kunst laget av psykisk utviklingshemmede, samt en utstilling som viser hvordan forholdene var både før og under tida da Trastad Gård var en institusjon for pleie, vern og opplæring av psykisk utviklingshemmede.

Den historiske utstillinga viser en autentisk bo- og pleieavdeling for 23 gutter, slik den var da den var ny i 1966. Museet trekker både fram det positive i utviklingen for rettighetene til de såkalt åndssvake, men viser også remmer og tvangstrøyer som var i bruk.

I forbindelse med kunstgalleriet vises keramikkarbeider som viser utvikling i arbeidet til ungdom som ble stemplet som «ikke utviklingsdyktige». Spesielt er de i dag produktive kunstnerne Herleik Kristiansen og Torstein Nilsen, samt deres tidligere lærer Sigvor Riksheim, i fokus.

Torstein Nilsen har malt maleriet ved inngangen.

Trastad Samlinger er i dag en del av det regionale museet Sør-Troms museum.

Eksterne lenker 
 Sør-Troms museum: Trastad samlinger

Museer i Troms og Finnmark
Byggverk i Kvæfjord
Museer etablert i 1996
Kultur i Kvæfjord
Litteraturåret 1994

Litteraturåret 1994 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1994.

Dødsfall 
14. januar – Agnar Mykle, norsk forfatter (født 1915)
20. februar – Rolf Jacobsen, norsk lyriker (født 1907)
6. mars – Melina Mercouri, amerikansk-gresk skuespiller, forfatter og politiker
9. mars – Charles Bukowski, amerikansk forfatter (født 1920)
26. mars – Margaret Millar, kanadisk-amerikansk forfatter (født 1915)
7. april – Golo Mann, tysk historiker, forfatter og filosof (født 1909)
14. april – Bernt Engelmann, tysk historiker og journalist (født 1921)
16. april – Ralph Ellison, amerikansk forfatter (født 1914)
23. mai – Olav H. Hauge, norsk forfatter (født 1908)
14. august – Elias Canetti, sefardisk-jødisk (tysk) forfatter, nobelprisvinner i litteratur (født 1905)
4. september – Folke Mellvig, svensk forfatter og manusforfatter
23. september - Robert Bloch, forfatter av krim, skrekk, fantasi-litteratur og science fiction fra USA (født 1917)
20. november – John Lucarotti, canadisk manusforfatter (født 1926)
Beate Audum, norsk barnebokforfatter (født 1944)

Prisvinnere 
 Amalie Skram-prisen: Liv Køltzow
 Augustpriset
Skjønnlitteratur: Björn Ranelid – Synden
Sakprosa: Leif Jonsson m.fl – Musiken i Sverige I-IV
Barne- og ungdomslitteratur: Ulf Nilsson – Mästaren och de fyra skrivarna
 Nils Holgersson-plaketten: Thomas Tidholm
 Nobelprisen i litteratur: Kenzaburo Oe, Japan
 Svenska akademiens stora pris: Tove Jansson, Finland
 BMF-plaketten: Kerstin Ekman
 Erik Lindegren-priset: Eva Ström

Hendelser
Amalie Skram-prisen etableres.

Nye bøker

A - G

Anna, Hanna och Johanna av Marianne Fredriksson
A Beautiful Mind av Sylvia Nasar
Berts bekymmer av Anders Jacobsson og Sören Olsson
The Bell Curve av Richard Herrnstein og Charles Murray
Djävulen och Gud av Mare Kandre
En fest i Liu Lin av Jan Myrdal og Gun Kessle
Estetisk salighet av Stig Sæterbakken
Fimbul av Kjartan Fløgstad 
Fisken av Erlend Loe 
Genanse og verdighet av Dag Solstad 
Gobi: Min prins av Tor Åge Bringsværd

H - N
Hakk av Hanne Ørstavik 
 Instamatic av Arne Berggren
Jakten på nyresteinen av Vibeke Idsøe
Livet efter Gud av Douglas Coupland
Maria & José av Erlend Loe 
Markus og Diana av Klaus Hagerup
Mekka av Lars Saabye Christensen 
Mord och mat – Jan Mårtenson
Min vän shejken i Stureby  – Ulf Stark
Mulle Meck bygger en båt – George Johansson
Mästaren och de fyra skrivarna  – Ulf Nilsson
När morgondagarna sjöng – Jan Myrdal

O - U
Quinnan och Dr Dreuf – Mare Kandre
Salige er de som tørster av Anne Holt 
Supersnuten Sune av Anders Jacobsson og Sören Olsson
Søylen av Karin Fossum 
Tsarens guld av Jan Mårtenson
Utvidelse av kampsonen (Extension du domaine de la lutte) av Michel Houellebecq

V - Å
 Østre linje av Atle Næss
New Israel Fund

New Israel Fund (NIF) er et fond som donererer penger til og støtter organisasjoner i Israel som fremmer en demokratisk utvikling i landet og sikrer frihet, rettferdighet og likhet for alle landets borgere. Organisasjonen fokuserer spesielt på borgerrettigheter og menneskerettigheter, religiøs toleranse og pluralisme, samt å utjevne sosiale og økonomiske forskjeller i det israelske samfunnet, særlig mellom jøder og arabere. Som et tegn på organisasjonens utstrakte hånd til palestinerne er alle organisasjonens tekster trespråklige, på hebraisk, arabisk og engelsk.

Enkelte på høyresiden i Israel har anklaget organisasjonen for å ha en antisionistisk agenda. Dette blir tilbakevist av organisasjonens leder, professor ved Georgetown University Law Center, Peter Edelman, som beskriver kritikken som «udemokratisk og ujødisk».

Referanser

Eksterne lenker
 New Israel Fund

Israel
Valdez

Valdez er en havneby i folketellingsområdet Valdez-Cordova i Alaska i Amerikas forente stater (USA). I 2005 bodde det 4 020 personer i byen fordelt på et areal på 717,6 km². Byen ligger cirka 180 km øst for Alaskas største by, Anchorage. I byen finnes Valdez oljeterminal.

Utover å være et oljesenter er denne byen et utgangspunkt for mange heliski-operatører. En av disse er Valdez Heli-Ski Guides. Turene som kjøres er mellom 3 000 til 5 000 fot.

Exxon Valdez-forliset

Den 24. mars 1989 forliste tankeren Exxon Valdez cirka 40 km vest for Valdez.

Eksterne lenker 
 

Byer i Valdez-Cordova Census Area
Bosetninger etablert i 1790
1790 i Nord-Amerika
Byer i Alaska
Nan Bentzen Skille

Nan Helene Bentzen Skille (født 12. februar 1945) er en norsk forfatter og cand.philol.

Hun har i en årrekke deltatt i formidlingen av Sigrid Undsets litteratur, både gjennom Sigrid Undset Selskapet, som hun ledet de fem første årene etter stiftelsen i 1997, som redaktør for tidsskriftet Gymnadenia (1997–2003) og som rådsmedlem i Norsk Litteraturfestival – Sigrid Undset-dagene. Skille presenterte Sigrid Undset i skolefjernsynsserien Nordiske giganter og var prosjektleder for en videoproduksjon av Undsets eventyrkomedie Østenfor sol og vestenfor måne og for filmen Ei blott til lyst, som er en fortelling om da kunstnerne på Lillehammer laget dukketeater. 

I 2000 tok Skille initiativet til å få satt opp en minneplakett i Via Frattina 138 i Roma, i det huset hvor Sigrid Undset bodde i to perioder av sitt liv. I fem år var Skille engasjert av Maihaugen for å arbeide med restaureringen av Bjerkebæk og for å dokumentere stedets historie. Hun ble tildelt Anders Sandvigs Museumsstipend for 2000. Skille var i flere år fast spaltist i NRK Oppland, med litteratur som fagområde.

Bibliografi 
 1977 Fragmentation and Integration. A Critical Study of Doris Lessing, The Golden Notebook, Universitetet i Bergen ()
 1996 Dattera til Brødrene Brose - barnebok, Solum forlag ISBN 82-560-1062-2
 2003 Innenfor gjerdet. Hos Sigrid Undset på Bjerkebæk Aschehoug ISBN 82-03-22946-8 (Anmeldelse)
 2009 Inside the Gate. Sigrid Undset's Life at Bjerkebæk – biography (oversatt av Tiina Nunnally), Aschehoug, ISBN 9788203194474 
 2018 Inside the Gate. Sigrid Undset's Life at Bjerkebæk - biography (oversatt av Tiina Nunnally), University of Minnesota Press, ISBN 978-1-5179-0496-8
 2004 Maxim Gorkij eller Sigrid Undset?. I: NRK P2-akademiet. XXX. Transit forlag. ISBN 82-7596-152-1. (utdrag av foredraget)
2016 Undset-forelesningen

Referanser

Eksterne lenker 
 Biografiske opplysninger  Aschehoug
 Bibsys: Videoproduksjoner 
 adressa.no: Jul til gangs på Bjerkebæk 

 GD:15/5-2009
 Adresseavisen 11. oktober 2000. Flagget reddet Undset-minne.
 Times Literary Supplement 24. august 2018. " Look to Norway " 
GD: 8/9-2019 https://www.gd.no
Dixikon.se Med Sigrid Undset på barrikadene  

Norske litteraturhistorikere og litteraturkritikere
Norske barnebokforfattere
Norske filologer
Fødsler i 1945
Kurilesjøen

Kurilesjøen (russisk: Курильское озеро) er en stor kaldera med en kratersjø sør på Kamtsjatkahalvøya i Russland. Den har et areal på 77 km², en gjennomsnittlig dybde på 176 meter og en største dybde på 306 meter. Kratersjøen er det største gytestedet for stillehavslaks i Eurasia.

Kilder 

Global Volcanism Program

Innsjøer i Kamtsjatka kraj
Vulkaner i Russland
Kratersjøer i Russland
Kanonball

Kanonball eller stikkball er en lagsport som er vanlig i gymundervisningen. Reglene finnes i mange forskjellige varianter.
I USA er spillet kjent som Dodgeball, og «International Dodgeball Federation» er et forbund som har standardisert reglene for den amerikanske varianten av spillet.

Norsk skolevariant 
Siden det finnes flere varianter er dette ikke noen absolutt regeloversikt for kanonball, men en veiledning til de grunnleggende sidene ved spillet. Denne varianten har blant annet blitt brukt i både Oslo og Bergen.

Spillere 
Antall spillere kan variere veldig, men er typisk antall elever i en skoleklasse.. Spillerne deles inn i to lag og en konge velges på hvert lag.

Utstyr 
Minst en ball benyttes og denne er ofte en skumgummiball av en størrelse som ligger mellom en håndball og en fotball, men andre typer baller brukes også.

Spilleområde 

Spilleområdet er normalt hele gymsalen, som ofte er rektangulær. Banen deles opp i fire deler på tvers av lengderetningen og normalt symmetrisk om midtlinja slik at de to midterste delene får mest plass. I noen tilfeller kan læreren som ofte fungerer som dommer flytte grensene for å gjøre spillet jevnere. I utgangspunktet står lagene på hver sin side av midtstreken og kongene står i det lille området i motsatt ende av banen for eget lag. Spillere må til enhver tid oppholde seg i sitt eget område og det kan være (men er ikke alltid) juks å strekke seg etter baller i områder som ikke er ens eget. Oppdelingen av banen gjøres ofte med gymbenker.

Spillet 
Spillet går ut på å stikke motspillere. Å «stikke» vil si å kaste en ball som treffer en spiller og deretter lander i bakken uten å bli fanget opp på veien.

Ballen(e) kastes ofte tilfeldig ut på banen i det spillet begynner. En annen variant er at man lar ballen(e) ligge på midtlinjen i det spillet starter, slik at deltakerne må løpe for å hente ballen først. Dette medfører en viss risiko, og ønsket om å få starte med ballen må veies opp mot at faren er stor for å bli stukket dersom en motspiller når en ball rett før deg.

Dersom man forsøker å stikke en motspiller, men ballen fanges av den som blir truffet, kalles det pol. Ved pol er det den som kastet ballen, som blir stukket isteden. 

En vanlig regel er også at baller som treffer hodet (hodestikk) ikke teller.
I tillegg kan en spiller bare bli stukket om vedkommende befinner seg i den delen av sitt lags område som grenser til midtlinjen. 

Spillere som blir stukket må flytte seg til det området hvor kongen i utgangspunktet står («stikk-sonen»). 

Dersom en spiller i stikk-sonen klarer å stikke en motspiller, får man returnere til midtområdet og anses ikke lenger for å være stukket.

Når alle unntatt kongen på et lag er stukket, flytter kongen seg til den delen av sitt lags område som grenser til midtlinjen, og spiller der. Kongen har i utgangspunktet tre liv og mister ett hver gang vedkommende blir stukket. Et lag taper dersom lagets konge mister alle livene, og det andre laget har da vunnet.

Se også
Dødball (ballspill)
Slåball

Ballsport
Kraterbukta

Kraterbukta er ei bukt på Usjsjirøyene, som er en del av Kurilene i Russland. Bukta ble formet av en vulkan som i dag er utdødd. Kurilene har i dag flere aktive vulkaner.

Russiske Fjernøsten genererer mye inntekter fra turisme ved Kraterbukta.

Kilder
Skildring
Kart og informasjon

Eksterne lenker
 Sakhalin Oblast

Bukter i Russland
Sakhalin oblasts geografi
Agnbøk

Agnbøk (Carpinus betulus) er et løvfellende tre i agnbøkslekten innenfor bjørkefamilien. Den er en av de to artene i slekten som vokser i Europa.

Den er et ganske lite tre med rund krone og blir i Europa opptil 25 m høy. Barken er lyst sølvgrå med lysebrune og lysegrå striper. Eldre trær har en dypt furet stamme. Vinterknoppene er smale, tilspissede og ligger trykket mot greina; hos bøk stikker derimot knoppene utover. Bladene er spredte, 8–10 cm lange, 5–6,5 cm brede, avlangt ovale, skarpt dobbelttannede og har 15 par nerver.

Blomstringen skjer samtidig med løvsprett i mai. Hannraklene er 2,5–5 cm lange og lysende gulgrønne. Hunnraklene er 6 cm lange med 8 par nøttefrukter. Hvert par er omgitt av et 3,5 cm langt grønt svøpblad med to fliker nær basis. Frukten er en liten nøtt som spres med vinden.

Arten tåler ganske mye skygge og kan vokse under høyere og mer lyskrevende trær som furu og sommereik. Blandingsskoger av agnbøk og sommereik er et av de viktigste plantesamfunnene i det mellomeuropeiske løvskogbeltet. Agnbøk finnes fra England og Frankrike østover til Hviterussland og Ukraina. Den mangler på Den iberiske halvøy og middelhavsøyene, men finnes i Italia, på Balkan og østover i nordlige Anatolia, Kaukasia og Nord-Iran. I de fuktige skogene i Kaukasia og Nord-Iran blir agnbøk opptil 35 m høy, og disse forekomstene blir av og til skilt ut som en egen art, Carpinus caucasica.

Agnbøk brukte lang tid på å vandre nordover etter siste istid og dukket opp i Mellom-Europa for omtrent 5000 år siden. Den kom til Polen for omtrent 4000 år siden, og de polske trærne ser ut til å stamme fra to ulike refugier. Spredningen skjedde samtidig med det første jordbruket, noe som skyldes at agnbøk fikk en fordel etter at menneskelig aktivitet begynte å påvirke artssammensetningen i skogene.

I Danmark vokser agnbøk i østlige Jylland og på øyene, og i Sverige finnes den nordover til sydlige Halland, østlige Småland og Öland. Den er et av de siste treslagene som innvandret til Skandinavia. Agnbøk vokser ikke naturlig i Norge, men er vanlig plantet i kyststrøk nordover til Trøndelag. Den brukes blant annet i hekker og finnes forvillet noen steder i Norge. 

Veden er svært hard og slitesterk og blir brukt til verktøyskaft, trommestikker og til hamrene i klaverinstrumenter. Tidligere ble hjulaksler ofte laget av denne tresorten. Brennverdien er høy, og veden egner seg godt til fyring.

Agnbøk er til tross for navnet ingen nær slektning av bøk, og de to treslagene tilhører to ulike familier.

Galleri

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Bjørkefamilien
Europas trær
Asias trær
Englands flora
Italias flora
Vest-Asias flora
Planter formelt beskrevet i 1753
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné
Litteraturåret 1940

Litteraturåret 1940 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1940.

Prisvinnere 
 Nobelprisen i litteratur blir ikke delt ut

Hendelser

Nye bøker
Det forsømte forår av Hans Scherfig
For Whom the Bell Tolls av Ernest Hemingway
Inside the Whale av George Orwell
Kallocain av Karin Boye
Kimen av Tarjei Vesaas
Kom til meg, død (Sad Cypress) av Agatha Christie
Nattens Brød I. An-Magritt av Johan Falkberget
The Power and the Glory av Graham Greene
Reisen fra frykten (Journey into Fear) av Eric Ambler
Tartarenes ørken (Il deserto dei Tartari) av Dino Buzzati
Trägudars land av Jan Fridegård
Waldo av Robert A. Heinlein

Fødsler 

16. januar – Kjell E. Genberg, svensk krimforfatter
17. januar – Einar Økland, norsk forfatter
5. februar – Pål Espolin Johnson, norsk forfatter
9. februar – John Maxwell Coetzee, sørafrikansk forfatter, nobelprisvinner
22. februar – Ola Breivega, norsk filolog og målmann
24. februar – Inger Alfvén, svensk forfatter
1. mars – Preben Meulengracht Sørensen, dansk professor i norrøn filologi (død 2001)
6. mars – Per Egil Hegge, norsk journalist
12. mars – M.A. Numminen, finsk artist, sanger, komponist og forfatter
22. mars – Göran Grimvall, svensk professor og forfatter
25. mars – Marianne Ahrne, svensk forfatter og regissør
30. mars – Uwe Timm, tysk forfatter
8. april – Peter Benchley, amerikansk forfatter (død 2006)
9. mai – James L. Brooks, amerikansk regissør og manusforfatter
24. mai – Josif Brodskij, russisk forfatter og nobelprisvinner (litteratur) (død 1996)
30. mai – Jan Lööf, kunstner, forfatter, tegneserietegner, jazzmusiker. 
31. mai – Bruce Chatwin, britisk forfatter og vagabond
13. august – Ulf Durling, svensk forfatter
31. august – Dorrit Willumsen, dansk forfatter
1. oktober – Aud Korbøl, norsk forfatter
5. oktober – Eldrid Lunden, norsk lyriker
14. oktober – Jack Berntsen, norsk forfatter og musiker
24. oktober – Inga E. Næss, norsk forfatter
1. november
Jon Skolmen, norsk skuespiller og forfatter (død 2019)
Barry Sadler, amerikansk sanger og forfatter
19. november – Alberto Nessi, sveitsisk, italienskspråklig forfatter.
5. desember – Peter Pohl, svensk forfatter.
11. desember – Fríða Á. Sigurðardóttir, islandsk forfatter
21. desember – Rolf Sagen, norsk forfatter
30. desember – Christer Dahl, svensk regissør, manusforfatter, forfatter og produsent
ukjent dato - Jarl Hammarberg, svensk poet, forfatter og bildekunstner
ukjent dato – Owe Gustafson, svensk forfatter, kunstner og illustratør

Dødsfall 
27. januar - Isaak Babel, sovjetisk journalist, dramatiker og novelleforfatter (født 1894)
10. mars - Mikhail Bulgakov, russisk forfatter (født 1891)
16. mars - Selma Lagerlöf, svensk forfatter, nobelprisvinner, medlem av Svenska Akademien (født 1858)
20. mai - Verner von Heidenstam, svensk forfatter og poet, medlem av Svenska Akademien, nobelprisvinner (født 1859)
2. oktober - Anders Platou Wyller, norsk litteraturforsker og humanist (født 1903)
16. november - Albert Engström, svensk forfatter og kunstner (født 1869)
21. desember - F. Scott Fitzgerald, amerikansk forfatter (født 1896)

Referanser
Fiplingdalen

Fiplingdalen (Feplingdal) er et skogkledd dalføre i Grane kommune i Nordland. Den ligger fra 300—400 moh, og er ca. 40 km lang. Fiplingdalselva renner gjennom dalen mot nord og øst til Vefsna. Dalen har også veiforbindelse sørover til Majavatn.

Bygda ligger langs Villmarksveien, som er et alternativ til E6. Fiplingdal har ca. 100 innbyggere, men har klart å opprettholde både skole, barnehage og butikk. Bygda har et variert næringsliv, med landbruk som hovednæring.
 
Det finnes ca. 350 hytter/fritidshus i dalføret. Bygda er utgangspunkt for mange turer, blant annet Simskardet som innfallsport til Børgefjell nasjonalpark, Storvegskardet og Bæråsen.

FIL-Fiplingdal idrettslag 

Fiplingdal IL ble stiftet i 1956, og har oppgjennom årene stort sett drevet med vinteraktiviteter, der det største arrangementet var påskeskirennet skjærtorsdag.

Laget har lysløype som holdes åpen gjennom vinteren, og turløyper innover Bæråsen, Simskaret og Storvegskardet. Laget har eget hus som blir brukt ved ulike arrangementer. Høsten 2005/vinteren 2006 ble det bygget et skitrekk.
 
Laget står bak Fiplingdalsmartnan som har mellom 1000 og 1500; dette arrangementet er bærebjelken i lagets økonomi.

Eksterne lenker 
 Fiplingdal.no 

Grane
Aénor de Châtellerault

Aénor av Châtellerault, hertuginne av Aquitaine (født ca. 1103 i Châtellerault, Vienne, Frankrike, død mars 1130 i Talmont-sur-Gironde) var en fransk adelig kvinne i middelalderen, som var mor til Eleanora av Aquitaine.

Aénor var datter av vicomte Aimery I av Châtellerault og dennes hustru, Dangereuse de L' Isle Bouchard (død 1151). Aénors mor Dangereuse ble bortført av den amorøse hertug Vilhelm IX av Aquitaine som tok henne som sin elskerinne til tross for at de begge var gift hver på sin kant. Han levde åpent med henne i Aquitaine. Han fant ut at datteren Aénor kunne gifte seg med hans sønn, Vilhelm X av Aquitaine. Også sønnen hadde sin fars noe løse forhold til kvinner og hadde allerede en elskerinne ved navn Emma, datter av vicomte Aymar av Lymoges. Emma ble bortført før Vilhelm X og hun kunne bli gift, og hun ble isteden tvangsgiftet med hertugen av Angoulême. Selv nektet Vilhelm X å gifte seg med Aénor, gikk ekteskapet som planlagt, antagelig en gang rundt 1120 da Aénor var rundt 17 år gammel. Et år eller to senere født hun en datter døpt Alienor (Eleanora). Tre år senere, i 1125, fødte hun enda en datter, til fars sorg som håpet på en mannlig arving, men endelig i 1126 ble en mannlig arving født, døpt Vilhelm Aigret. Fra før hadde Vilhelm X to sønner utenfor ekteskap, Vilhelm og Joscelin.

Året etter, i 1127, døde hertug Vilhelm IX og hans sønn Vilhelm X ble da den neste hertugen av Aquitaine som styrte et stort hertugdømme fra deres festning i Poitiers. I 1130 rammet ulykken familien da Aénor døde, kun 27 år gammel, og det samme gjorde Vilhelm Aigret, fire år gammel. Omstendighetene er uklare, men muligens ble de rammet av tuberkulose. Det gjorde Eleanora, den eldste datteren, til arving av hertugdømmet, og en attraktiv pris for europeiske fyrstehus.

Familie 
Aénor og Vilhelm X fikk følgende barn.
 Eleanora av Aquitaine, hertuginne av Aquitaine, og hustru til både Ludvig VIII av Frankrike og Henrik II av England.
 Petronilla av Aquitaine, hustru av Raoul I, greve av Vermandois.
 Vilhelm Aigret (død fire år gammel)

Grevskapet «Châtelherault» ble senere en tittel som tilhørte de skotske hertugene av Hamilton.

Referanser

Eksterne lenker 
 Genealogy, slektsforskning
 Genealogy of Aenor de Châtellerault, slektsforskning
 Ancestral Family of Aenor de Châtellerault, slektsforskning

Kvinner i historien
Personer fra departementet Vienne
Fødsler på 1100-tallet