Pyramidene i Egypt

Pyramidene i Egypt er pyramideformede steinstrukturer fra oldtidens Egypt. I 2008 var det registrert 138 pyramider i Egypt. De fleste pyramidene ble bygget som graver for landets faraoer (konger) og deres familie i løpet periodene til det gamle og det nye rike. I mai 2011 ble det rapportert at satellittbilder hadde avslørt eksistensen av ytterligere 17 pyramider, som er gått tapt. De tapte pyramidene ble oppdaget sammen med mer enn 1000 graver og 3000 gamle bosetninger. 

De eldste kjente egyptiske pyramider er funnet ved Saqqara, nordvest for byen Memfis. Den eldste blant disse er Djoserpyramiden (bygget i tiden 2630–2611 f.Kr.) fra det tredje dynasti. Denne pyramiden og dens omliggende kompleks ble formgitt av arkitekten Imhotep, og er generelt betraktet som verdens eldste monumentale byggverk, konstruert av tilhogd, høvlet kvadersten. En beregning av antallet arbeidere som deltok i byggingen strekker seg fra noen få tusen, tjue tusen og opp til hundre tusen.

De mest kjente pyramidene er Pyramidekomplekset ved Giza, et platå ved Giza utenfor Egypts hovedstad Kairo. Kheopspyramiden er den største av de egyptiske pyramidene, og er den eneste av Verdens syv underverker som fortsatt eksisterer.

I de store egyptiske pyramidene ble det ikke begravd mumier. De fleste konger og faraoer ble begravd inne i fjell eller i mindre pyramider i Egypt.

Historisk utvikling 

I tidlig dynastisk tid i egyptisk historie ble de med nødvendige midler gravlagt i benklignende bygninger kjent som mastabaer. Mastaba, som betyr «evighetens hus», for en form for egyptisk grav bestående av en rektangulær bygning med flatt tak og med skrånende vegger som markerte gravstedet til mange framstående egyptere. Mastabaer ble bygget av murstein fra soltørket leire eller av stein.

Den andre historiske dokumenterte egyptiske pyramide er tilskrevet arkitekten Imhotep som planla hva egyptologene mener var en grav for farao Djoser (det tredje dynasti, ca 2670 f.Kr.). Imhotep er gitt æren for å være den første som unnfanget ideen om stable mastabaer oppå hverandre – skapte således et stort byggverk med et antall lag eller «trapper» som minsket i størrelse opp mot toppen. Resultatet var trappepyramiden til Djoser – formet for å fungere som en gigantisk trapp hvor sjelen til den døde farao kunne komme til himmelen. Så stor var betydningen av Imhoteps prestasjon at han ble guddommeliggjort av senere egyptere.

Den mest produktive fasen for byggingen av pyramider sammenfalt med den største graden av absolutt enevelde for faraos styre. Det var i denne tiden at de mest berømte pyramider, de på Gizaplatået, ble bygget. Etter hvert som faraos autoritet ble mindre sentralisert, ble evnen og villigheten til å samle ressursene som var nødvendig for å bygge i enorm skala mindre, og senere pyramider var mindre, dårligere bygget og ofte reist i all hast.

Lenge etter at Egypts egen periode med pyramidebygging, ble det bygd pyramider i området som i dag er Sudan. Det skjedde da det meste av oldtidens Egypt kom inn under styret til kongene fra Napata. Mens styret til disse kongene var kortvarig og opphørte i 661 f.Kr., hadde den egyptiske innflytelsen gjort seg varig gjeldende og i det senere sudanske kongedømmet i Meroë (omtrentlig i tiden mellom 300 f.Kr. og 300 e.Kr.) var det en ny periode med pyramidebygging. Mer enn 200 stedegne, men egyptiskinspirerte kongelige pyramidegraver ble reist i nærheten av kongedømmets hovedsteder.

Da Egypt kom under islamsk styre forsøkte Al-Aziz Uthman (1171–1198) å ødelegge pyramidene på Gizaplatået. Han ga opp etter å ha ødelagt Menkaurapyramiden da oppgaven viste seg å være for stor.<ref> Lehner, Mark (1997): The Complete Pyramids, London: Thames and Hudson, s. 41</ref>

 Pyramidens symbolikk 

Formen på pyramiden er antatt å representere den opphavlige kolle (jordhaug) fra hvor oldtidens egyptere forestilte seg at jorden ble skapt. Formen på pyramiden er antatt å representere solens nedstigende solstråler, og de fleste pyramidene ble dekorert med meget refleksive, hvite kalksteiner for å gi dem en skinnende framtoning som kunne bli sett fra lang avstand. Pyramider ble ofte navngitt på måter som refererte til solens luminescens. Eksempelvis var det formelle navnet til den bøyde pyramide ved Dahshur for «Den sørlige skinnende pyramide», og den til farao Senusret II fra tolvte dynasti ved el-Lahun var «Senusret er skinnende».

Mens det er generelt enighet om at pyramider var gravmonument, er det fortsatt uenighet om de særskilte teologiske prinsippene som kan ha gitt framvekst for dem. Et forslag er at de ble desginet som en form for «gjenfødelse-maskin», popularisert via Discovery Channels TV-serie Egypt Uncovered. «Why were the Pyramids were built?», Egyptian Pyramids

Egypterne mente at de mørke områdene på natthimmelen rundt stjernene, var en den fysiske porten til himlene. En av de trange sjaktene som strekker seg fra hovedgravkammeret gjennom hele den store pyramiden ved Giza peker direkte mot midten av denne delen av himmelen. Det kan antyde at pyramiden kan ha blitt formet for å fungere som et middel for på magisk vis sende den avdøde faraos sjel direkte til gudenes bolig.

Alle egyptiske pyramider ble bygget på vestbredden av Nilen, hvilket var hvor den nedadgående solen ble assosiert med de dødes rike i egyptisk mytologi.

 Referanser     

 Kilder 
 Stor Norske Leksikon

 Litteratur 
 Edwards, I.E.S. (1991): The Pyramids of Egypt, Penguin Books Ltd; ISBN 978-0-14-013634-0
 Lehner, Mark (1997): The Complete Pyramids, Thames & Hudson, ISBN 978-0-500-05084-2
 Mendelssohn, Kurt (1974): The Riddle of the Pyramids, Thames & Hudson Ltd; ISBN 978-0-500-05015-6

 Eksterne lenker 
 
 «Ancient Egyptians», BBC History''
 «Pyramids World Heritage Site in panographies», 360 graders interaktiv bilder
 «The Pyramids of Egypt», bygging av de egyptiske pyramider ved egyptologen Nabil Swelim.

Oldtidens Egypt