alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
EOS-utvalget

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste (EOS-utvalget) er et permanent kontrollorgan oppnevnt av Stortinget. Rapporteringen til Stortinget skjer i form av årsmeldinger.

Bakgrunn og virke 
Kontrollområdet er ikke knyttet til bestemte organisatoriske enheter. Derfor er det ikke avgjørende hvilke organer eller etater som til enhver tid driver EOS-tjeneste. I dag er disse oppgavene i hovedsak lagt til Etterretningstjenesten, Politiets sikkerhetstjeneste, Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Forsvarets sikkerhetsavdeling. Det er her utvalget i hovedsak utfører sin kontroll. I tillegg har Stortinget bestemt at utvalget skal ha en årlig inspeksjon av Etterretningsbataljonen og en årlig inspeksjon av Forsvarets spesialstyrker. Formålet er rent kontrollerende, og utvalget skal følge prinsippet om etterfølgende kontroll. Utvalget kan ikke instruere de kontrollerte tjenestene.

Utvalget skal også av eget tiltak inspisere politi og andre organer eller institusjoner som bistår PST. Dette inkluderer private virksomheter.

Utvalget kan også undersøke andre deler av forvaltningen som driver EOS-tjeneste om det anses nødvendig ut fra kontrolloppgaven. For eksempel vil det være naturlig for utvalget å kontrollere Sivil klareringsmyndighet med jevne mellomrom.

Overordnet påtalemyndighet, det vil si statsadvokatene og riksadvokaten, er unntatt fra kontrollområdet.

Utvalget mottar klager fra enkeltpersoner og organisasjoner, og avgjør selv om klagen gir grunn til undersøkelser. Uttalelser til klagere kan ikke inneholde graderte opplysninger, slik som at noen har vært gjenstand for overvåkning eller ikke. Ved klager om overvåkning kan utvalget bare uttale om klagen har gitt grunn til kritikk eller ikke.

Medlemmer
Utvalget har syv medlemmer medregnet leder og nestleder, alle valgt av Stortinget etter innstilling fra Stortingets presidentskap, for et tidsrom av inntil fire år.

Ledere
 Astri Aas-Hansen (Ap) (2021–)
 Svein Grønnern (H) (2019–2021)
 Eldbjørg Løwer (V) (2011–2019)
 Helga Hernes (Ap) (2006–2011)
 Leif Mevik (1999–2006)
 Rikard Olsvik (Ap) (1997–1999)
 Per N. Hagen (Sp) (1996–1997)

Årsmeldinger
 https://eos-utvalget.no/wp-content/uploads/2019/05/eos_a_rsmelding_2018_nett_ok.pdf
 https://eos-utvalget.no/norsk/arsmeldinger/content/text_1401199471784/1523360316865/_2017_eos_a_rsmelding_nett.pdf
 https://eos-utvalget.no/norsk/arsmeldinger/content/text_1401199471784/1491375612710/aarsmelding2016no.pdf
 https://eos-utvalget.no/norsk/arsmeldinger/content/text_1401199471784/1458212411358/eos_rsmelding_2015.pdf
 https://eos-utvalget.no/norsk/arsmeldinger/content/text_1401199471784/1449826872989/eos_rsmelding_2014.pdf

Se også
 Kontrollutvalget for kommunikasjonskontroll
 Tilsynet med Efterretningstjenesterne

Referanser

Eksterne lenker
 EOS-utvalget

Organer underlagt Stortinget
Norsk etterretning
Etableringer i 1996
Benguet

Benguet er en filippinsk provins i Cordillera Administrative Region i landsdelen Luzon. I nord er provinsen Mountain Province, i øst Ifugao og Nueva Vizcaya, i sør Pangasinan og i vest La Union og Ilocos Sur. Provinssetet er La Trinidad.

Historie
I førspansk tid var fjellene i det som i dag er Benguet bebodd av forskjellige stammer som sammenfatningsvis ble kalt igorot. To av stammene, ibaloi og kankana-ey, var de dominerende. Filippinske antropologer antar at de fleste av stammene er av malayisk opprinnelse. Innbyggerne har utstrakt handel med folkene på lavlandet, som for eksempel ilocos og pangasinan.

I 1572 ledet spanjolen Juan de Salcedo en liten ekspedisjon inn i det sørlige Benguet. Målet var å kolonisere fjellområdet ettersom de hadde hørt om rike gullforekomster. Ekspedisjonen ble imidlertid fordrevet av stammene, og først i 1620 lyktes det en større ekspedisjon å bringe enkelte gullgruver ved La Trinidad under spansk kontroll. Men disse ble etter kort tid forlatt.

På 1800-tallet forsøkte spanjolene med mer ettertrykk å få kontroll med fjellandet i Benguet. Først klarte en ekspedisjon under Guillermo Galvey å kontrollere varig dalen rundt La Trinidad, oppkalt etter hans hustru. I 1846 ble dette distriktet til den nye provinsen La Union, men allerede åtte år senere atter en egen  comandancia politico-militar.

Da USA tok over landet, ble det opprettet en sivilregjering i Benguet den 23. november 1900. En kanadisk journalist ble første guvernør av Benguet. Den 18. august 1908 ble så den nærliggende Mountain Province opprettet og ble til subprovins under Benguet.

I 1930-årene begynte gruveselskaper å ta for seg av gullforekomstene i Benguet. Under annen verdenskrig var det kamper her mellom amerikanere og filippinske geriljas på den ene side og japanske okkupanter på den annen.

Den 15. juli 1987 ble den administrative regionen Cordillera grunnlagt, og Benguet ble atter en selvstendig full provins.

Politisk inndeling
Benguet er delt i 1 «city» (bykommune) og 13 «municipalities» (landkommuner).

Bykommuner (city)
Baguio City
Tuba

Landkommuner (municipalities)

Eksterne lenker 
 

Filippinske provinser
Ion

Et ion (gresk: ἰόν, «en som går») er et elektrisk ladd atom. Et positivt ladd ion, kation, oppstår når et atom har underskudd på elektroner, mens et negativt ladd ion, anion, oppstår når et atom har overskudd på elektroner. Ioner med motsatte ladninger tiltrekker hverandre og kan danne ionebindinger. Metaller danner positivt ladde ioner, altså kationer. Danningen av ioner blir kalt ionisering.

Et samlet ion som ikke er i løsning, eller en gass med et visst antall ladde partikler, blir kalt plasma. Dette blir sett på som den fjerde aggregattilstanden fordi den oppfører seg svært ulikt fra andre gasser, væsker eller faste stoffer.

Ulike typer ioner
I et nøytralt atom er tallet på protoner og elektroner likt. Dersom et ion har flere protoner enn elektroner har det positiv ladning og er et kation. Dersom det har flere elektron enn proton er ladningen negativ og ionet er et anion. 

Ioner kan lages av et enkelt atom (for eksempel klorid, Cl-) eller av molekyler som sammensatte ioner. For ioner dannet av ett atom, er ioneradiusen til anionet større enn atomradiusen til grunnstoffet. Ioneradiusen til kationet mindre enn atomradiusen.

Eksempler 
Eksempler på metalliske kationer:

Cu2+ (kobberion)
Fe2+ (toverdig jernion)
Na+ (natriumion)

Andre kationer:

H+ (hydrogenion – alle syrer er karakterisert ved at de avgir H+-ioner)
NH4+ (ammoniumion)

Eksempler på anioner:

Cl÷ (klorid)
I÷ (jodid)
SO42÷ (sulfat)
CO32÷ (karbonat)

Formler for ion
I kjemi uttrykkes ladningen til et ion ved hjelp av et hevet pluss- eller minustegn etter formelen for ionet, med et tall foran ladningen dersom den er større enn en. Det enkle hydrogenionet skrives for eksempel som H+, mens sulfat blir skrevet SO42-.

Biologisk betydning 
Ioner er viktige for alt liv. For eksempel har ion av natrium, kalsium og kalium flere oppgaver i cellene, spesielt i cellemembranen. 

Planter tar opp mineraler i ioneform. Ettersom de må bruke energi for å flytte de elektrisk ladde partiklene inn i roten, har de en rekke ionepumper der kationer de trenger blir byttet mot positive hydrogenioner, mens anion blir byttet mot negative hydroksidioner. Ettersom planter som regel tar opp flere kationer enn anioner, vil jorda rundt rotnettet etter en tid bli sur.

Historie

Michael Faraday var den første som omtalte ion rundt 1830 for å snakke om de delene av molekylet som enten gikk til en negativt ladd anode eller til en positivt ladd katode. Han brukte det greske ordet ἰόν, 'en som går'. Anion betyd da «noe som går opp» mens kation betyr «noe som går ned».

Det var likevel først i 1884 at mekanismene bak det som skjedde i Faradays elektrolyse ble forklart av Svante Arrhenius i hans doktoravhandling. Da teorien til slutt ble godtatt, ble han tildelt nobelprisen i kjemi i 1903.

Se også 
Ioniserende stråling
Elektrolyse
Salter
Naomi Campbell

Naomi Elaine Campbell (født 22. mai 1970 i Streatham i London) er en britisk modell, skuespiller, popartist og forfatter.  Hun ble oppdaget allerede som 15-åring og var den første sorte modellen som prydet forsidene til amerikanske TIME og den franske og engelske utgaven av Vogue.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Campbell, Naomi
Personer fra London
Diego Fajardo Chacón

Diego Fajardo Chacón var generalguvernør på Filippinene 11. august 1644 – 25. juli 1653. Han stilte sin forgjenger i embedet, Sebastian Hurtado de Corcuera, for retten, og holdt ham fengslet i fem år. 
 
Han ble dominert av sin sekretær Eustacio de Venegas til september 1651. Han vant en rekke sjøslag mot hollenderne i mars, juli og august 1646, og bygde ut befestningene rundt Manila.

Referanser 

Fajardo Chacón, Diego
Fajardo Chacón, Diego
Shepperton

Må ikke forveksles med Shepparton i Victoria i Australia.
Shepperton er en liten by eller forstad i distriktet Spelthorne i grevskapet Surrey, England. Byen er lokalisert 24 km sørvest for Charing Cross i London, grenses av Themsen i sør og deles i to av motorveien M3. Byen ligger i samme avstand fra byene Chertsey i Surrey, og Sunbury-on-Thames i Middlesex. I henhold til folketellingen i 2011 har byen en befolkning på 9 753 innbyggere.

Beskrivelse 
Navnet kommer fra Shepherds Town, «Sauegjeterbyen». Shepperton er omtalt i et dokument fra 959 og nevnes også i Domesday Book i 1086 som jordbrukslandsby. Tidlig på 1800-tallet var det flere forfattere og poeter som bodde i byen, blant annet H. Rider Haggard, Thomas Love Peacock, George Meredith, og Percy Bysshe Shelley. Themsen ble malt ved Walton-broen i 1754 av Canaletto og i 1805 av J.M.W. Turner.

Den eldste delen er området rundt Church Square. Byen har senere vokst nordover, da det ble anlagt en jernbanestatsjon omkring halvannen kilometer nord for sentrum. Det er togforbindelse til Waterloostasjonen i London.

Shepperton Studios, et av Englands viktigste filmstudioer, ligger i byen. Forfatteren James Graham Ballard bodde der, og H.G. Wells nevner byen i boken Klodenes kamp, der den blir ødelagt av marsboere.

Shepperton har ligget i det historiske grevskapet Middlesex fram til 1965. Da Stor-London ble en egen region i 1965 ble det meste av Middlesex en del av den, men Shepperton ble overført til Surrey.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Lokalinformasjon for Shepperton
 Shepperton Studios - Pinewood Studios
 Shepperton Cricket Club

Byer i Surrey
Byer ved Themsen
Domesday Book
Deutschnationale Volkspartei

Deutschnationale Volkspartei (det tysknasjonale folkepartiet, DNVP) var et tysk konservativt politisk parti på ytre høyre fløy, som eksisterte fra 1918 til 1933. Partiet målbar i utgangspunktet drømmen om gjeninnføring av monarkiet, men tilpasset seg etterhvert Weimarrepublikkens system. DNVP ved sin leder Alfred Hugenberg, gjorde det i 1933 mulig for Adolf Hitler å bli valgt til kansler, men partiet ble etter Hitlers maktovertakelse raskt tvunget til oppløsning.

Historie 
Partiet ble grunnlagt  28. november 1918 som etterfølger til Deutschkonservative Partei, Freikonservative Partei og en rekke mindre partier. Også høyrefløyen i Nationalliberale Partei sluttet seg til DNVP. 

I 1922 brøt en rekke medlemmer som så seg som en del av den tysknasjonale bevegelsen ut av partiet, og dannet Deutschvölkische Freiheitspartei.

DNVP var preget av nasjonalisme, keiserlig konservatisme og høyreliberalisme. Partiet var en del av den «nasjonale opposisjonen» mot Weimarrepublikken. Det representerte velgergrupper som drømte om gjeninnføring av monarkiet.

Partiet hadde en større sosial basis enn de konservative i keisertiden. Det hadde beholdt som sine kjerneområder landbruksdistriktene øst for Elben, men fikk også velgere i middel- og arbeiderklassen i byene. Mens partiet i begynnelsen aktivt bekjempet Weimarrepublikken, ble det senere mer moderat og deltok i regjeringer på riksnivå. 

Partiet innordnet seg etterhvert Weimarrepublikkens politiske system. DNVPs leder Alfred Hugenberg medvirket til at Adolf Hitler ble utnevnt som kansler. Partiet DNVP ble imidlertid oppløst kort tid etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i 1933.

Parlamentsmedlemmet Heinrich Fassbender, som tidligere hadde vært medlem av DNVP og Deutsche Volkspartei, og etter krigen hadde sluttet seg til det liberale partiet FDP, forsøkte sammen med andre høyrekonservative å starte opp DNVP igjen i 1962. Partiet gikk senere inn i NPD.

Valgresultater

Ledere

Referanser 

Politiske partier i Weimarrepublikken
Politiske partier etablert i 1918
Politiske partier nedlagt i 1933
1918 i Tyskland
1933 i Tyskland
Nils

Nils er en nordisk kortform av det greske mannsnavnet Nikolaus som er dannet av ordene nike, det vil si «seier», og laos, «folk». Eldste belegg i Sverige er år 1455. Nils har navnedag den 6. desember. 

Nils har også gitt navn til julenissen. Nisse er en form av Nils, og nisse som navn på fjøsnissen eller haugbonden, kommer fra Danmark, der skikkelsen også kunne kalles «Niels» eller «Niels Gårdbo». Nisse ble ellers brukt i Skåne og i Norge mest på Østlandet. Den moderne julenissen har sin rot i helgenskikkelsen Sankt Nikolaus. Utenlandske kortformer av Nikolaus har også gitt opphav til for eksempel det engelske Old Nick som kallenavn på «Gammel-Erik» og det tyske nickel, «djevel», som igjen har gitt navn til grunnstoffet nikkel.

Utbredelse
Navnet Nikolas var det 13. vanligste navnet i Norge på 1300-tallet. På første halvdel av 1600-tallet var Nils det sjette mest brukte mannsnavnet i Norge. Varianten Niels var et svært vanlig navn i Norge på 1700-tallet. Statistisk sentralbyrås navnestatistikk viser at Nils i perioden 1880–1900 var blant de fem til ti mest populære navnene på nyfødte gutter i Norge. Det var i 2006 over 14 000 norske menn som hadde Nils som det eneste eller som en del av fornavnet. 

I Sverige er Nils er et av de mest brukte fornavnene, med over 140 000 navnebærere i 2006. Navnet var mest populært på første halvdel av 1900-tallet.

Navnevarianten Niels er et av de mest brukte fornavnene i Danmark, med over 43 000 navnebærere i 2007, og er også svært vanlig på Grønland. Niels var et svært populært navn på danske guttebarn født i perioden ca. 1900–1920 og igjen i perioden ca. 1940–1960.

|}

Kjente personer som heter Nils
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
 Niels Henrik Abel (1802–1829) – matematiker
 Nils Waltersen Aasen (1878–1925) – våpenkonstrukør
 Niels Bohr (1885–1962) – dansk fysiker
 Nils Aas (1933–2004) – billedhogger
 Nils Aaness (f 1936) – skøyteløper
 Nils Are Øritsland (1939–2006) – polarforsker
 Nils Arne Eggen (1941–2022) – fotballtrener
 Nils Nordberg (f 1942) – radiomedarbeider
 Nils-Aslak Valkeapää (1943–2001) – samisk poet
 Nils Georg Fosland (f 1944) – hæroffiser
 Nils Ole Oftebro (f 1944) – skuespiller
 Nils Vogt  (f 1948) – skuespiller
 Niels Fredrik Dahl (f 1957) – forfatter
 Nils Johan Semb (f 1959) – fotballtrener
 Nils Petter Molvær (f 1960) – jazztrompetist
Nils K. Rue (f. 1971) - metalvokalist 
 Nils Olav Fjeldheim (f 1977) – padler 
Nils Bech (f 1981) - artist

Oppdiktede personer 
 Nils i tegneserien Nils og Blåmann
 Nils Holgersson
 Nisse

Se også 
 Nilsen – et av Norges vanligste etternavn

Referanser

Eksterne lenker 
 

Mannsnavn
Idi Amin

Idi Amin Dada Oumee (født ca. 1925 i Koboko, død 16. august 2003 i Jidda, Saudi-Arabia) var en ugandisk offiser som satt som president og diktator i Uganda i perioden 1971–1979. Nøyaktig fødselsdato er ukjent, men Amin brukte 1. januar som fødselsdag.

Amin ble kjent som en svært brutal leder og ble på 1970-tallet sammenlignet med historiske personer som Caligula, Hitler, Beria og Himmler. I flere av nabolandene ble han stemplet som «sadist, morder, fascist og undertrykker».

Karriere 
Idi Amin innledet sin militære karriere i 1946 da han vervet seg til den britiske hæren i regimentet King's African Rifles (KAR). Han ble gjentatte ganger østafrikansk mester i tungvektsboksing i årene 1951–1960. I løpet av disse årene steg han i gradene, og etter at Uganda ble selvstendig i (1962) ble han utnevnt til sjef for hæren i 1966. Amin var en av frontfigurene under militærkuppet i 1971, da den daværende presidenten, Milton Obote, ble styrtet, og Amin ble gjort til landets leder. 

Etter at Amin hadde utnevnt seg til president på livstid, og utvist alle asiater fra landet, noe som fikk alvorlige konsekvenser for Ugandas økonomi, begynte han å få verdensopinionen mot seg. Hans hensynsløse forfølgelse og massemord på mennesker fra blant annet acholi- og langostammene, gjorde ikke situasjonen bedre. I 1978 ble Uganda invadert av eksilnasjonalister og tanzanianske styrker, og året etter greide man å styrte Amin, som da flyktet til Libya. 

Han bosatte seg senere  i Saudi-Arabia, der han levde frem til sin død i 2003.

Annet 

 Mens han levde var han kjent for sin bisarre fascinasjon for Skottland. Filmen The Last King of Scotland, som er basert på romanen med samme navn, omhandler denne fascinasjonen. 

 Den antatt syfilis-syke diktatoren, som gikk under navnet «Afrikas slakter», regnes i dag for å være skyldig i flere hundre tusen menneskers død eller forsvinning.

 Idi Amin ble presentert i filmen Highway to Hell der han hadde bordreservasjon sammen med Adolf Hitler og Kleopatra VII av Egypt som begge allerede var til stede.

 I slutten av november 2014 sendte sønnen, Hussein Amin en klage på nekrologen til The Guardian fra 2003. Her påpekte han det han mente var faktafeil, blant annet at faren var født i 1928, ikke 1925.

Referanser

Eksterne lenker 
 Biografi om Amin
 En annen biografi om Amin
 

Ugandiske politikere
Ugandiske presidenter
Personer etter føde- eller oppvekststed i Uganda
Fødsler på 1900-tallet
Svenska Dagbladet

Svenska Dagbladet (SvD eller «Svenskan»)  er en stor dagsavis i Sverige, som utgis i Stockholm. Avisen eies av det norske konsernet Schibsted. Avisen er hovedsakelig en abonnementsavis, og de fleste abonnentene bor i Stockholmsområdet. Avisens politiske syn er uavhengig moderat. 

Avisen ble første gang utgitt 18. desember 1884. Svenska Dagbladet har Sveriges tredje største opplag (170 000 i 2003) for abonnementsaviser, etter Dagens Nyheter og Göteborgs-Posten.

Eksterne lenker 
 SvD

Svenske aviser
Aviser etablert i 1884
1884 i Sverige
Hornindalsrokken

Hornindalsrokken er et fjell på grensen mellom  Volda og Stranda kommuner i Møre og Romsdal. Det har en høyde på  meter over havet og er det høyeste punktet i Hornindal. På nordsiden ligger fjellet ved Tyssevatnet innerst i Hjørundfjorden. Fjellet regnes som en del av Sunnmørsalpene. Hornindalsrokken blir ofte omtalt som Honndalsrokken, eller bare Rokken eller Rokkjen.

Hornindalsrokken kan bestiges både sommer og vinter. Om sommeren er den vanligste ruten fra Hornindalssætra / Sæterdalen i Hornindalen. Alternativ rute er Kjellstaddalen i Stranda kommune. Oppstigningen fra Sæterdalen og opp skaret mellom Hornindalsrokken og Lidafjellet er bratt og har partier med snø som ligger langt ut på sommeren. Turgåere venter ofte til oppstigningen er snøfri. Fra skaret er det vanlig å krysse i underkant av toppen, og runde mot toppen fra baksiden. Som skitur er ruten via Kjellstaddalen eneste alternativ, men også her kan det være rasfare og store snøskavler, spesielt tidlig på vinteren.

Fra Hornindalsrokken kan en se Jostedalsbreen. Fra toppen er det utsikt rett ut Hjørundfjorden med Ålesund og storhavet i det fjerne. Sjølfolk på havet utenfor Ålesund brukt Hornindalsrokkens karakteristiske spiss som retningsviser.

Et kjent utsiktspunkt mot Hornindalsrokken er ved Honndøla bru (bygd 1810) på fylkesvei 60 mellom Hornindal og Hellesylt/Stranda.

Se også
 Liste over fjell i Hornindal

Referanser

Eksterne lenker 
 Ut.no om Hornindalsrokken 
 Hornindalsrokken på Fjellside.com

Fjell i Volda kommune
Fjell i Stranda kommune
Sunnmørsalpene
Fjell over 1000 meter
Hornindal
Molekyl

Et molekyl er en elektrisk nøytral enhet som består av minst to atomer. Atomene deler ett eller flere par av elektroner i sterke kovalente bindinger. Som hovedregel er det bare ikke-metaller som danner denne bindingstypen.

Et molekyl kan bestå av to like atomer som for eksempel oksygengass (O2) eller av ulike atomer som for eksempel vann (H2O) som består av to hydrogenatomer og ett oksygenatom. 

Molekyler finnes også i form av makromolekyler, som for eksempel proteiner og DNA. I mange tilfeller er det vanskelig å bruke den enkle definisjonen på molekyler når en har med makromolekyler å gjøre, idet en naturlig molekylær enhet egentlig består av flere subenheter med tilstrekkelig mange svake bindinger til å holde dem sammen i en mer eller mindre permanent enhet, som mister sin naturlige funksjon dersom en forsøker å skille subenhetene fra hverandre.

Molekylgeometri

Molekyler har en likevektstilstand med hensyn til geometri (bindingslengde og vinkler). De oscillerer med vibrasjon og rotasjon stadig omkring likevektstilstanden. Et rent stoff består av molekyler med samme gjennomsnittlige geometriske struktur. Den kjemiske formelen og strukturen til et molekyl er de to viktigste faktorene for de kjemiske egenskapene, spesielt reaktivitet. Isomerer deler kjemisk formel, men har normalt svært ulike kjemiske egenskaper på grunn av deres ulike strukturer. Stereoisomerer, en spesiell variant av isomerer, kan ha svært like fysiokjemiske egenskaper og samtidig svært ulike biokjemiske aktiviteter.

Se også
 Ionebinding

Referanser

 

Kjemi
Molekylær fysikk
Materie
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Øvre Pasvik landskapsvernområde

Øvre Pasvik landskapsvernområde er et landskapsvernområde med plantelivsfredning som ligger i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Området, som er på 54,6 km², ble opprettet i 2003 og grenser til Øvre Pasvik nasjonalpark og Pasvik naturreservat. Området er vernet på grunn av sitt natur- og kulturlandskap samt sin geologi.

Referanser

Eksterne lenker 

 

Landskapsvernområder i Troms og Finnmark
Verneområder i Sør-Varanger
Verneområder opprettet i 2003