alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Norfolk terrier

Norfolk terrier (FCI #272), også kalt noffe, er en av de minste terrierne, og den ble anerkjent som en egen hunderase i 1964. Dette er en liten og robust hund, som kjennetegnes ved at den er kvikk, uredd og vennlig.

Historie
Norfolk terrier stammer opprinnelig fra små rødlige og black-and-tan fargede terriere som fantes i sørøst England på 1900-tallet. Fra denne typen ble det blandet inn flere forskjellige andre terriere. Krysninger mellom Dandie terrier, glatthåret Foxterrier, Yorkshire terrier, irsk terrier, Staffordshire bull terrier og Bedlington terrier dannet opphavet til både Norwich terrier og Norfolk terrieren, slik vi kjenner dem i dag. I 1932 ble denne hunden anerkjent som Norwich terrier av The Kennel Club. Selv om  Norfolk terrier har samme bakgrunn som Norwich terrier, ble det i 1957 søkt om å opprette et eget register for hunder med henholdsvis hengende og stående ører. Norfolk terrieren er varianten med hengende ører.

Norfolk terrier har blitt en populær hunderase og ventetiden på valper kan av og til bli lang. I 2007, ble det registrert 15 nye Norfolk terriere i NKKs stambokregister.

Bruksområdet 
Norfolk terrier har bakgrunn som jakthund, men er i dag mest populær som selskapshund. Den egner seg godt til hundesport som lydighet, agility og spor, men den er også en god turvenn.

Rasestandard 
 Karakteristikk:
Rask, livlig, årvåken, selskapelig, uredd og lojal. Aldri aggressiv.
 
Hode:
Skallen er bred og svakt hvelvet, god bredde mellom ørene. Snutepartiet kileformet og kraftig, snutelengden noe mindre enn halve skallens lengde, stoppen godt markert.
 
Øyne:
Ovale, dyptliggende, mørkebrune eller sorte med et livlig uttrykk. 
 
Ører: 
Middels store, V-formede med svakt avrundede spisser. De skal bæres hengende fremover og tett inntil kinnene. Det skal være god bredde mellom ørene.
 
Munn:
Små lepper. Sterk kjeve. Sterke og relativt store tenner. Saksebitt.
 
Nese:
Neseparti skal være kileformet og kraftig. Neselengden skal være ca. 2/3 av avstanden fra stop til nakkeparti.
 
Hals:
Middels lang og kraftig. 
 
Kropp:
Kompakt med kort rygg, rett overlinje, godt buede ribben. 
 
Ben: 
Godt skråstilte skuldre, korte og rette forben. Parallelle bakben med muskuløse lår, velvinklet i kne og haseledd, lave haser. 
 
Bevegelser: 
Parallelle lave bevegelser, med kraftig fraspark.
 
Poter:
Runde med tykke tredeputer. 
 
Hale:
Skal ikke bæres ikke altfor høyt.
 
Pels: 
Hard, ru, rett og godt tilliggende, litt skjegg og markerte øyenbryn.
Den skal være lengre og mer raggete på hals og skuldre, kort og slett på hodet og ørene, med unntak av bart/skjegg og øyenbryn. Overdreven trimming er ikke ønskelig.
 
Farve: 
Alle nyanser av rød, hvetefarget, black and-tan og gråmelert. Hvite tegninger og flekker er uønsket.
 
Skulderhøyde:
Idealhøyden er 25 – 30 cm.

Eksterne lenker 
 Norsk Terrier Klub

Britiske hunderaser
Terriere
Boëthius

Anicius Manlius Severinus Boëthius (født ca. 480 i Roma, død 524 eller 525) var en kristen filosof på 500-tallet. Han tilhørte en gammel og viktig familie med medlemmer som keiser Olybrius og mange konsuler. Hans far Fl. Manlius Boëthius var konsul i 487, etter at Odoaker avsatte den siste vestromerske keiseren. Boëthius selv var konsul i 510 i ostrogoternes kongedømme. I 522 opplevde han at hans to sønner ble konsuler. Boëthius ble henrettet av kong Theoderik den store, som mistenkte ham for å stå i ledtog med Det bysantinske riket. Han feires i den katolske kirke 23. oktober. I Danmark kalles han St.Søren.

Liv 
Boëthius' nøyaktige fødselsdato er ikke kjent. Den settes imidlertid omkring 480 e.Kr., samme år som St. Benedikt ble født. Boëthius fødtes inn i en patrisierfamilie som hadde vært kristen i om lag et århundre. På fedresiden var han i slekt med to paver, og begge foreldrene regnet romerske keisere blant sine slektninger.

Man vet ikke hvor Boëthius fikk sitt grundige kjennskap til gresk. De historiske dokumentene er tvetydige når det gjelder dette, men Boëthius kan ha studert i Athen, og kanskje Alexandria. På grunn av sin lærdom og erfaring, gikk han i Theoderik den stores tjeneste. I 520, i en alder av 40 år, var han blitt magister officiorum. Senere ble hans to sønner utnevnt til konsuler. I 523 ga imidlertid Theoderik ordre om å kaste Boëthius i fengsel for forræderi, antagelig fordi han ble mistenkt for å stå i ledtog med den bysantinske keiseren Justinus I. Boëthius selv angir sine rivalers sladder som grunn. Han ble i alle fall satt i fengsel i Pavia og henrettet i 524 eller året etter.

Verker 
Boëthius mest populære verk er Filosofiens trøst (Consolatio philosophiae), som han skrev i fengslet, men hans livsmål var å bevare den klassiske kunnskapen, spesielt filosofien. Han planla å oversette Aristoteles' og Platons verker fra gresk til latin. Hans oversettelse av Aristoteles verk om logikk var den eneste betydelige del av Aristoteles' verker som var tilgjengelig i Europa inntil 1100-tallet.

Referanser

Eksterne lenker 

Middelalderfilosofer
Latinspråklige forfattere
Romerske forfattere
Romerske konsuler
Personer fra Roma
Fødsler i 480-årene
Dødsfall i 520-årene
Eli Skolmen Ryg

Eli Skolmen Ryg (født 27. mai 1936) er en norsk regissør som blant annet har vært regissør for Fjernsynsteatret og NRK.

Hun er søster av komiker/skuespiller Jon Skolmen og mor til skuespiller Anne Ryg og Hege Schøyen. Hun er barnebarn av maleren Kristian Skolmen.

Filmografi regissør 
 Soria Moria (2000) (TV-serie)
 Offshore (1996) (TV-serie)
 Fortuna (1993) (TV-serie)
 Den som henger i en tråd (1980) (TV-serie)

Skuespiller
 Mormor og de åtte ungene i byen (1977) Mor
 Mormor og de åtte ungene i skogen (1979) Mor

Eksterne lenker 
 

Norske filmregissører
Amandakomiteens Gullklapper
Andreas Markusson (1951)

Andreas Markusson (født 17. mars 1951 i Larvik) er en norsk manusforfatter og dramatiker som er kjent for flere tv-produksjoner. Han er bosatt i Frankrike.

Markusson har også fått oppført flere helaftens komedier på norske teatre, blant annet «Trassalderen» og «17. mai» på Oslo Nye Teater og «Lykkeland» på Nationaltheatret.

Bibliografi 
 2018: Den gammeldagse nissen, scenetekst.
 2013: Trassalderen, teaterstykke.
 2008: Første gang jeg døde (Grieg bok. Kriminalroman).
 2006: Dødssynder og andre bagateller (Grieg bok. Om landsbyen på Korsika, hvor han bodde i åtte år. Roman)
 2000: Båtpuss (Solum Forlag. Skuespill, oppført på Oslo Nye Teater)
 1997: Kan det være noe hun har spist? (Solum Forlag. Skuespill, oppført på Den Nationale Scene)
 1997: 17. mai: en komedie om et norsk hus (Solum Forlag. Skuespill)
 1996: Lykkeland (Solum Forlag. Skuespill)

Filmografi som forfatter 
 2018 Sonja
 2014 Alle sammen sammen
 2010 Den unge Fleksnes
 2009 Appelsinpiken, scenografi
 2009 God natt, elskede (TV-serie), NRK
 2007 Mars & Venus
 2005 Hos Martin (TV-serie, 2 episoder: «Syk, sykere» og «Mammas valg»)
 2000–2001 Soria Moria (TV-serie) (TV-serie)
 1998–2001 Nr. 13 (TV-serie)
 1996–1999 Offshore (TV-serie) (TV-serie)
 1994 Fredrikssons fabrikk - The movie – Norsk dialog
 1990–1993 Fredrikssons fabrikk (TV-serie) – Oversettelse og tilretteleggelse
 1990 Marerittet (TV-serie) – Manusbearbeidelse
 1987 Pilen flyttebyrå (TV-serie)
 1987 På stigende kurs (TV-serie)

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske manusforfattere
Norske dramatikere
Personer fra Larvik kommune
Fylkesvei 3160

Fylkesvei 3160 går mellom Fossnes og Stokke kirke i Sandefjord kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 560 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Sandefjord
Kvartetten som sprängdes

Kvartetten som sprängdes er en roman av Birger Sjöberg. Den ble utgitt på Bonniers forlag  i 1924.

Romanen, som foregår i et avismiljø i en småby, handler om medlemmene i byens strykekvartett som gir seg hen til aksjespekulasjon.

Romanen ble dramatisert og satt opp  på Dramaten i Stockholm  i 1935 med Carl Barcklind. Barcklind hadde også hovedrollen i den første filmatiseringen i 1936. I 1950 ble det lagd en ny filmversjon av Gustaf Molander. I svensk fjernsyn ble det laget fjernsynsteater av romanen i 1962 og i 1972 regisserte Hans Alfredson en TV-serie.

Svenske romaner
Bøker fra 1924
Feten

Feten er en lita grend i Telemark ca. 30 km nord for Notodden og ca. 20 km fra Rjukan.
Feten ligger langs fylkesvei 37 og Tinnsjøen. Feten ligger i ett område kalt Busnesgrenda  og har om lag 25 innbyggere. 

Bosetninger i Notodden
Gårder i Vestfold og Telemark
Malstrøm (TV-serie)

Malstrøm (orig: Maelstrom) er en britisk thriller- og dramaserie som gikk på BBC i 1985. Serien handlet om en engelsk kvinne som arvet to hus på et øde sted på Sunnmøre. Det ene huset lå på ei lita isolert øy like ved fastlandet. Hun oppdaget at det skjedde mystiske ting der nattestid og bestemte seg for å undersøke saken nærmere. Serien var ved Michael J. Bird.  

I Norge ble den sendt på NRK påsken 1985 og gikk i reprise i 1988. Serien ble totalt vist i 39 land.

Store deler av den ble spilt inn på Valle i Skodje kommune og i Ålesund. Innspillingen foregikk våren 1984. Serien skal har ført til en betydelig økning av turismen i Ålesund i mange år etter at den gikk på TV.

Serien ble dårlig mottatt av de britiske anmelderne, mens anmelderne i enkelte norske aviser mente at «utbyttet måtte være større for sunnmørsk næringsliv enn for seerne». VGs anmelder (Per Norvik) mente at slutten av serien skildret et fullstendig antikvert syn på mentale lidelser.

Handling
Den engelske kvinnen Catherine Durrell får uventet en stor arv fra en helt ukjent mann som viser seg å være en norsk industrieier. Hun reiser til Ålesund for å finne ut mer og får blant annet vite at hun har arvet to hus. Det ene huset ligger på en liten isolert øy litt unna fastlandet, og det andre på fastlandet. Fra huset på fastlandet, kan man se over til huset på øya. Derfra ser hun merkelige ting. Catherine ror derfor over for å undersøkt huset. Hun finner ingen der, men legger merke til flere ting som ikke stemmer.

Skuespillere
 Tusse Silberg – Catherine Durrell
 David Beames – Anders Bjornson
 Susan Gilmore – Anna Marie Jordahl
 Christopher Scoular – Lars Nilsen
 Edita Brychta – Ingrid Nilsen
 Ann Todd – Astrid Linderman
 Trevor Baxter – dr. Albrigtsen
 Alan MacNaughtan – professor Solberg
 Kaare Kroppan – sjåfør
 Thomasine Heiner – fru Tovan
 Ulf Borge – journalist

Referanser

Eksterne lenker
 

Britiske dramaserier
Britiske thrillerserier
Britiske TV-serier fra 1980-årene
Britiske miniserier
TV-produksjoner på BBC
Det 11te Bud

Det 11te Bud er en lavbudsjett spillefilm laget av filmskaperen Robert Hansen i 2006. Filmen er 87 minutter lang, og er spilt inn i fiskeværet Bud, i Kristiansund og på øya Bjørnsund i Møre og Romsdal. Dette er en kriminalkomedie. Den unge journalisten John Grande (spilt av Martin Langsjøen) kommer til det vesle fiskeværet Bud. Det skjer lite, helt til en tilreisende støvsugerselger blir funnet død i havnebassenget. Filmen handler om Grandes kamp for å finne sannheten sammen med sin eneste venn, fiskeren Sverre (spilt av Tormod Lien).

Referanser

Eksterne lenker 
 

Filmer fra 2006
Norske filmer fra 2000-årene
Krimkomedier
Norskspråklige filmer
Det tekniske universitet i Warszawa

Det tekniske universitet i Warszawa (polsk Politechnika Warszawska) er en av de største og beste polytekniske høyskoler i Polen og Sentral-Europa. Det består av 17 fakulteter og har over 30 000 studenter og 5 000 ansatte.

Universitetets hovedkompleks befinner seg i sentrum av Warszawa, og består av flere bygninger – den viktigste er den representative Gmach Główny (Hovedbygningen).

Historie

Universitetets opprettelse dateres til 1915, skjønt dets tradisjoner strekker seg tilbake til 1826, da det i Warszawa ble opprettet en teknisk skole (Szkoła Przygotowawcza) etter initiativ av Stanisław Staszic. Denne skolen ble imidlertid stengt i 1831, som følge av russiske represjoner etter novemberoppstanden. 

Den russiske tsaren tillot å bygge et nytt polyteknisk institutt i Warszawa først mot slutten av 1800-tallet, i 1898 med russisk som obligatorisk forelesningsspråk. Dette var grunnen til at skolen ble delvis boikottet av polsk ungdom, og kravet om polsk som undervisningsspråk ved polske universiteter og skoler ble en av kildene til omfattende streiker i det delte Polen i 1905. Dette førte til at skolen ble stengt de neste fire årene. Under første verdenskrig og i mellomkrigstiden kunne man igjen undervise på polsk. 

Fra 1915 startet universitetets kontinuerende og voksende virksomhet frem til i dag, og det til tross for to verdenskriger, okkupasjon og delegalisering. 

Andre verdenskrig ble – som for så mange andre polske institusjoner – den mest tragiske delen av universitetets historie, og førte med seg enorme menneskelige og materielle tap. Undervisningssaler, laboratorier, teknisk utstyr og litteratursamlinger ble fullstendig ødelagt, og hundrevis av universitetets ansatte og studenter ble drept. Etter at høyskolens virksomhet ble delegalisert av tyskerne, virket det som undergrunnsskole, hvor det ble drevet med forskning og hvor studenter ble utdannet, tok sine doktorgrader og habiliterte seg. Under og etter Warszawaoppstanden i 1944 møtte universitetet samme skjebne som sin by.

Etterkrigstiden førte med seg først og fremst gjenoppbygning, og senere også utvidning av lokalene til det tekniske universitetet.

Eksterne lenker 
 

Tekniske universitet i Warszawa, Det
Tekniske universitet i Warszawa, Det
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1915
1826 i Russland
Wimbledon-turneringen 1986

Wimbledon-turneringen 1986

Menn

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale

Kvinner

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale

Eksterne lenker 
 ITF Menn, Kvinner

Wimbledon-turneringen
Tennis i 1986
Sport i England i 1986
Wimbledon-turneringen 1987

Wimbledon-turneringen 1987

Menn

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale

Kvinner

Kvartfinaler

Semifinaler

Finale

Eksterne lenker 
 ITF Menn, Kvinner

Wimbledon-turneringen
Tennis i 1987
Sport i England i 1987
Eriksteinen

Eriksteinen, også kalt for Hedebysteinen (DR 1), er en runestein som ble gjenfunnet i 1796 ved Danevirke (den danske forsvarsmuren i norrøn tid), det vil si i nærheten av den store danske handelsbyen Hedeby, og flyttet til en park i Slesvig by. Originalsteinen oppbevares på Vikingmuseet i Hedeby, mens en kopi er oppsatt på funnstedet. 

På samme måte som de såkalte Danevirke runesteiner (DR 3) antar man Eriksteinen ble reist en gang rundt 995 i løpet av den tid da Danmark ble angrepet av den svenske kongen Erik Seiersæl som dro fordel av danskekongen Svein Tjugeskjegg var opptatt på hærtokt i England. Muligens var Hedeby en kort periode kontrollert av svensker. 

Eriksteinen har norske eller svenske runer som er litt forskjellige fra de danske, men kan også ha vært skrevet av dansker med en yngre utgave av deres runealfabet. Vi kjenner navnet på han som ristet runene, han navngir seg selv som Torulf og noe av teksten kan leses:

A × þurlfr| × |risþi × stin × þonsi × ¶ × himþigi × suins × eftiR × ¶ erik × filaga × sin × ias × uarþ
B : tauþr × þo × trekiaR ¶ satu × um × haiþa×bu ¶ × i=a=n : h=a=n : u=a=s : s=t=u=r=i:m=a=t=r : t=r=e=g=R × ¶ × harþa : kuþr ×

ÞorulfR resþi sten þænsi, hemþægi Swens, æftiR Erik, felaga sin, æs warþ døþr, þa drængiaR satu um Heþaby; æn han was styrimannr, drængR harþa goþr

Torulf reiste denne steinen, en av Sveins huskarer, etter at Erik, våpenbroren hans, som døde da tapre menn omringet Hedeby, men han var båt...

Referanser

Eksterne lenker
Fotografi av side A 
Fotografi av side B 

Runesteiner i Tyskland
Vitenskap i 1796
1796 i Danmark
Trond Ingebretsen

Trond Ingebretsen (født 16. oktober 1948) er en norsk musiker, låtskriver, frontfigur i Oslo-gruppa Bjølsen Valsemølle og soloartist. 

Ingebretsens far, Trygve «Kremen» Ingebretsen spilte i en årrekke på Vålerengas A-lag i fotball. Trond Ingebretsen er forfatter av sangen «Vålerenga kjerke» (1982), som er skrevet til ære for faren. Faren og VIF-laget på hans tid hylles også i Ingebretsen-sangen «Fra Store Stå på Bislett» (1995). 

Ingebretsen deltar vanligvis i Østkanspellet som finner sted hver høst i Vålerengaparken og er en historisk og musikalsk reise gjennom deler av bydelens historie. Covidsituasjonen satte stopp for Østkanspellet i 2020 og 2021, og Ingebretsen medvirket i de videoene som ble produsert i stedet for sjølve Spellet.

Han har undervist i musikk og gymnastikk ved ungdomsskolen Hovseter skole.

Diskografi 
Singler
 Stolthet, respekt og kjærlighet (2013)

Med Casino Steel 
 Rødt kort (2002)

Bjølsen Valsemølle 
 Fem på midnatt (1982)
 Vaterlands bru (1985)
 På ørnevinger (1986)
 Soria Moria (1996)
 Danse på snø (1999)
 Over elva (2007)
 Mohammeds Cafe (2009)
 Kong Vinter (2013)
 Tider skal komme (2015)
 Da taket til slutt forsvant (2017)
 Sanger om kjærlighet (2019)
Singler
 Minnenes vei/For livet og for freden (1985)
 Så lenge jeg lever/For fulle seil (1986)
 På ørnevinger (1986)
 Soria Moria (1996)
 Over elva (2007)
 91,72 (2009)
 Mohammeds Cafe (2009)
 Fatter'n og Gullfaks (2010)
 Har ei tante (2012)
 Kong Vinter (2012)
 Psykedelisk jazz (2012)
 Marit fra Rognes (2014)
 Tider skal komme (2015)
 Små ting (2019)
Sanger om kjærlighet (2019)
Løytnant Von Segebadens fly (2021)

Andre deltagelser 
 Tambourine: Go'biter (1975)
 Home's Musikk: Norsk pop på topp Vol. 2 (1983)
 Home's Musikk: Stjernekassetten 2 (1984)
 Forente artister: Sammen for livet (1985)
 Home's Musikk: Nytt & Norsk 2 (1985)
 Non Stop Records: Radio Nonstop (1985)
 Vazelina Bilopphøggers: Opphøgde potteter (1986)
 VG: På gang 21 (1986)
 RCA: Du gå'kke aleine i Vål'enga (1994)
 Sony Music Entertainment: Vi er Vål'enga (1994)
 Trond Granlund: Manglerud Manglerud (1995)
 Arcade: God sommer (1995)
 Trond Granlund: Tida er'e ingen som kan snu (1995)
 Petter Sandberg: Petter Sandberg AS 1986–1996 Jubileums CD (1996)
 A-Laget, Øsekara & Kampen Janitsjarorkester: Vi skal vinne alt på Ullevål (1997)
 Vålerenga Fotball: Vålerengas beste (1997)
 Trond Granlund: Bilder inni hue (1997)
 Trond Granlund: Fra Manglerud til Manchester 1973–1998 (1998)
 Vålerenga Fotball: Vålerenga Gla'mix 98 (1998)
 Trond Granlund: Østkantfolk (2000)
 Trond Granlund: På vei til rock'n'roll (2001)
 Vålerenga Fotball: Super 'enga 2002 (2002)
 Trond Granlund: Høyt, lavt og langt (2003)
 Vålerenga Fotball: Klanen Vålerenga 2005 (2005)
 Trond Granlund: En litt forvirra fyr (2005)
 Trond Granlund: Kommer tid, kommer råd (2007)
 EVA Records: Absolute Norsk (2007)
 McMusic: Norsk visesang i 50 år (2008)
 St. Thomas: St. Thomas (2008)
 St. Thomas: St. Thomas: Walk With Me (2008)
 Trond Granlund: Sangene langs veien (2014)
 Trond Granlund: 50 år på veien (2014)
 Trond Granlund: 50 år på veien Vol. 2 (2016)

Referanser 

Norske rockemusikere
Personer fra Oslo
Skolen (TV-serie)

Skolen er en norsk dramaserie som gikk på NRK1 fra 2004 til 2005. Handlingen er lagt til et lærermiljø på en grunnskole i Oslo. Skolen er blitt rangert som kommunens verste og rektor og lærere forsøker tar grep å snu den uheldige utviklingen. Utfordringene er mange og mye av konfliktene dreier seg først og fremst om hvor mye lærerne skal involvere seg i det som skjer.

I rollene
 Trond Brænne (Dag, rektor)
 Agnes Kittelsen (Anneli)
 Robert Skjærstad (Bjarte)
 Gjertrud Jynge (Cecilia)
 Anne Marit Jacobsen (Frida)
 Knut-Egil Knutsen (Petter)
 Pétur Nielsson (Erik)
 Teddy Falsen Hiis (Thea)
 Carina Skaug (Birgitte)
 Kim-Daniel Sannes (Kristian)
 Madalena Sousa Helly-Hansen (Ingrid)

Referanser

Eksterne lenker
Hjemmeside (Arkivert av NRK)

Norske dramaserier
TV-produksjoner på NRK
Norske TV-serier fra 2000-årene
Tom Gorman

Tom Gorman (født 19. desember 1946 i Seattle, Washington) er en tidligere amerikansk tennisspiller. Han var også fremgangsrik lagkaptain på det amerikanske Davis Cup-laget.

Gorman var som best ranket som nummer ti i verden (1974) og han vant sju single- og ni double-turneringer i løpet av sin tenniskarriere. Han var i double-finalen i Grand Slam-turneringen French Open i 1971

Eksterne lenker 
 

Tennisspillere fra USA
Personer fra Seattle
Mannen som elsket Jack Nicholson

Mannen som elsket Jack Nicholson er en lavbudsjett spillefilm fra 2007 spilt inn i Tresfjord og Molde i Møre og Romsdal høsten 2006. Det er filmskaper Robert Hansens andre spillefilm.

Filmen handler om den gamle ungkaren Jakob, som får store problemer da moren dør. For at han skal få overta barndomshjemmet, må han oppfylle tre krav: Han må skaffe seg dame, jobb og han må kunne klare seg selv. Dersom han ikke greier dette må han flytte inn til sin slemme tante. Filmen er på 72 minutter, og hovedrollen spilles av Tormod Lien.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Filmer fra 2007
Norske filmer fra 2000-årene
Norske dramakomedier
Norskspråklige filmer
Skjær

Skjær (norrønt: sker; beslektet med verbet skjære) betegner en liten øy eller holme av stein. Lokalt brukes også benevnelsen båe om samme sak, fra norrønt boði, grunnbetydning det som «forkynner, varsler (noe)»; betegnelsen viser til at vannets bryting røper skjulte skjær. Enkelte skjær er undervannsskjær og knapt synlige ved fjære sjø, mens andre virker store ved lavvann og små ved flo sjø. Skjær kan finnes overalt der fjellgrunn fortsetter ut i havet med likeartet topografi, men ikke i samme grad ved langgrunne sandstrender. I Norge og Sverige er skjær gjerne avrundede landformer, som en kolle helt eller delvis nedsenket i vann.

Kartlegging av skjær og grunner langs kysten har hatt høy prioritet av hensyn til skipsfarten. Grunnstøtinger på ukjente skjær kan fortsatt være mulig langs deler av norskekysten, noe som sist ble vist i Rocknes-havariet. Forliset skyldtes navigering utenfor den angitte farleden.

Ansamlinger av øyer, holmer og skjær langs kysten kalles skjærgård, og de ytterste faste punktene langs kysten er utgangspunkt for fastlegging av grunnlinjen og derved territorialgrensen.

Etymologi 
Skjær heter på engelsk sherry, som er avledet fra norrønt sker, men er i sin tid avledet fra urgermansk *skarjam, suffiksformen (endelsen) av den urindoeuropeisk rot *sker-, «å kutte» i betydningen «å skjære noe av».

Innenfor de germanske språkene er det som på norsk: dansk som skær, svensk som skär, også på tysk: schäre, og beslektet i finsk: kari, estisk: skäär, latvisk: šēra, litauisk: Šcheras og russisk: шхеры (shkhery). På skotsk-gælisk opptrer det som sgeir, se eksempelvis Sula Sgeir nord for Skottland, på irsk som sceir, walisisk som sgeri, og på manx, med åpenbar norrøn avledning, skeyr, fra Mans norrøne fortid.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Øyer
Kyst- og havlandformer