Oireachtas

Oireachtas eller Oireachtas Éireann er parlamentet, det vil si den lovgivende forsamling, i Irland. Parlamentet holder til i Leinster House i Dublin.

Det består av presidenten og to kamre: underhuset Dáil Éireann og overhuset eller senatet Seanad Éireann.  Dáil velges direkte av befolkningen, og har desidert mest makt av de to kamrene.

Sammensetning

Dail Éireann velges direkte med proporsjonal representasjon av de stemmeberettigede innbyggerne i staten Irland. Kravet for å ha stemmerett er at man er fast bosatt i landet, er irsk eller britisk statsborger og er minst atten år gammel. Underhuset kan når som helst oppløses av Taoiseach (statsministeren), som da må utskrive nyvalg. 

Seanad velges ikke direkte, men er sammensatt av medlemmer som er utpekt på forskjellige måter.
 49 velges av lokalråd og parlamentarikere
 11 utpekes av Taoiseach
 6 velges av to universiteter

Presidenten velges direkte hvert syvende år, i maksimalt to omganger. Ved flere tilfeller har det vært enighet mellom de store politiske partiene om hvem som bør bli president, og når det ikke stilles motkandidat utføres det ikke noen avstemning.

Rolle

For at et lovforslag skal bli en lov må det vedtas av Dáil og de aller fleste tilfeller også av Seanad. Dersom overhuset nekter å godkjenne en lov kan Dáil overstyre dette. Senatet har i praksis ikke vetorett, bare mulighet til å sende forslaget tilbake med en anbefaling om å ikke vedta det. Forslag om grunnlovsendringer må også godkjennes gjennom bindende folkeavstemning før de leveres over til presidenten. 

Presidenten er i langt de fleste tilfeller tvunget til å signere de lover som har blitt vedtatt av begge kamre. Den eneste mulighet han eller hun har er å sende en lov over til Supreme Court for vurdering av om den er i tråd med grunnloven.

På grunn av begrensningene i både overhusets og presidentens makt er det i realiteten Dáil som står øverst av de tre delene av parlamentet.

Myndighet

Oireachtas har eksklusiv myndighet til å:

 Vedta lover
 Utforme og godkjenne statsbudsjettet
 Opprette lavere lovgivende enheter
 Foreslå endringer til grunnloven (må foreslås i Dáil, og er avhengige av folkeavstemning)
 Opprette eller legge ned militære styrker
 Innarbeide internasjonale avtaler i irsk lovgivning
 Vedta lover med ekstra-territoriell virkning
 Innføre unntakstilstand og under slik tilstand vedta nødvendige lover

Begrensninger

 Vedtatte lover er ugyldige dersom de strider mot grunnloven
 Ved konflikt med EU-lovgivning har EU-lovene forrang
 Handlinger kan ikke kriminaliseres med tilbakevirkende kraft
 Dødsstraff kan ikke innføres, ikke engang under unntakstilstand

Historie

Ordet oreachtas kommer fra det irske navnet MacOireachtaig. Personer med dette navnet skal ha vært kongelige rådgivere i middelalderen. I moderne tid ble navnet først brukt av Oireachtas i Den irske fristaten fra 1922 til 1937, og deretter av det nåværende parlamentet. 

Det første parlament i Irland var Irlands parlament, som eksisterte inntil 1801 da landet ble innlemmet i Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland. Det styrte hele øya, men var i varierende grad underlagt først det engelske parlamentet og senere det britiske parlamentet. Det bestod av kongen av Irland, House of Lords og House of Commons. Parlamentet oppløste seg selv ved et det i 1800 vedtok Act of Union 1800. Det britiske parlamentet ble dermed lovgivende forsamling for Irland.

Den neste irske lovgivende forsamling var det første Dáil, som ble opprettet i 1919. Dette var fra britisk ståsted en ulovlig forsamling. 

I 1920 opprettet britene Sør-Irlands parlament. Dette ble boikottet av langt de fleste som ble valgt inn, og ble formelt oppløst i 1922 da det Oireachtas ble opprettet under Den irske fristatens grunnlov. 

Fristatens Oireachtas bestod offisielt av kongen og to kamre, med samme navn som de moderne kamrene. I 1935 ble senatet avskaffet, og det var dermed bare ett kammer de neste to årene. I 1937 ble det nåværende Oireachtas opprettet gjennom en folkeavstemning om Irland grunnlov.

Siden 1990 har debatter i Oireachtas blitt sendt på fjernsyn, og siden 1993 vises også komitédebattene.

Eksterne lenker 
 

 
Nasjonale parlamenter