alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Bornholms Kunstmuseum

Bornholms Kunstmuseum, kunstmuseum grunnlagt på Bornholm i 1893. Museet lå først ved Rønne, men flyttet til nye lokaler utenfor Gudhjem i 1993.

Museets samling består av kunst og kunsthåndverk med hovedvekt på verk relatert til Bornholm og med særlig fokus på verker av malere som Oluf Høst, Kræsten Iversen, Olaf Rude, Karl Isakson, Niels Lergaard og Kristian Zahrtmann.

Kilder 
 Bornholms Kunstmuseum fra Den store danske

Eksterne lenker 
 

 

Bornholm
Etableringer i 1893
Kunstmuseer i Danmark
Byggverk på Bornholm
Lena videregående skole

Lena videregående skole, eller Lena-Valle videregående skole er en kombinert videregående skole på tettstedet Lena i Østre Toten kommune. Skolen ble etablert i 1973, og var ifølge skolens nettsider den tredje kombinerte yrkesskolen og gymnaset i Norge, og den første som ble bygget for dette formålet. Skolen har ved oppstart i skoleåret 2021/2022 654 elever innen utdanningsprogrammene studiespesialisering, idrettsfag, teknikk og industriell produksjon, design og håndverk, service og samferdsel og helse- og sosialfag.

Fra oktober 2014 ble skolen lagt under felles rektor med Valle videregående skole, og skolens slås sammen under felles navn fra 1. januar 2015. Skolen eies og driftes av Innlandet fylkeskommune.

Rektorer 
Ivar Bjørnsgård 1973-82
Aasmund Ljønes 1982-84
Håkon Sæthermoen 1984-87
Ola Rongen 1987-?

Eksterne lenker 
 

Videregående skoler i Innlandet
Skoler i Østre Toten
Lena
Etableringer i 1973
Fiat Chrysler Automobiles

Fiat Chrysler Automobiles (FCA) er en nederlandskregistrert, italienskeid bilprodusent, etablert i 2014 gjennom en fusjon mellom Fiat S.p.A. og Chrysler LLC. Selskapet har hovedkontor i London og er notert på Borsa Italiana og New York Stock Exchange.

Referanser

Eksterne lenker
 

Bilprodusenter
Selskaper etablert i 2014
Fiat
Chrysler
Stellantis
Ole Storstein

Ole A. Storstein (født 16. juli 1909, død 11. august 1998) var en norsk professor i medisin, kjent som ekspert på hjerte- og karsykdommer (kardiologi).

Han var oppvokst i Sunnfjord og på Hellesylt.  Mellomskolen gikk han i Førde med uteksaminering i Florø. Etter examen artium 1928 og cand.med. 1936 startet han sin praksis, først som vikar for 2. assistentlege ved sykehuset i Florø, så kommunelege i Skånland i Lofoten fra 1937 til 1940, så noen korte opphold ved Dikemark sykehus og Kysthospitalet i Hagevik utenfor Bergen i 1941.

Fra 1941 til 1944 var han ved Haukeland sykehus i Bergen før han tilbrakte to år som assistentlege ved Bodø sykehus. Fra 1946 var han tilbake i Bergen, men innledet nå en studieperiode i hjertesykdommer, som innebar opphold ved Sabbatsbergs sjukhus i Stockholm i 1946, ved Hammersmith Hospital i London i 1947, slik at han i 1948 erklæres som spesialist i indremedisin.

Han ble i 1951 forfremmet fra reservelege til overlege ved Haukeland sykehus.  I 1952 mottok han dr.med. fra Universitetet i Bergen på avhandlingen «The effect of pure oxygen breathing on the circulation in anoxemia», hvorpå han ble lege i Stokmarknes. Fra 1954 til 1959 var han tilbake i Bodø, før han i 1959 ble tilknyttet Rikshospitalet i Oslo som dosent i kardiologi (hjertelære), fra 1963 som professor.

Han mottok en St. Olavs Orden i 1980. 

Ole var sønn av utskiftningsformann Arne Olai Ole Berntsen Storstein (1881–1961) og Karoline Stadheim (1884–1947). Han ble i 1937 gift med  Ragnhild Eldbjørg Langva (1916–) fra Ålesund. Deres datter Liv Storstein (1938–1996) fulgte i farens fotspor og ble en anerkjent kardiolog.

Utgivelser

Referanser 

Norske leger
Norske forskere
Norske medisinprofessorer
Professorer ved Universitetet i Oslo
St. Olavs Orden
Daniel Gottlieb Treu

Daniel Gottlieb Treu (også Daniele Teofilo Fedele; født 1695 i Stuttgart. død 7. august 1749 i Breslau) var en tysk fiolinist og komponist fra seinbarokken.

En viktig lærer for Treu var Johann Sigismund Kusser, som hadde et seks år langt opphold i Paris og et samarbeid med Jean-Baptiste Lully bak seg. Takket være hertugen av Württemberg fikk Treu muligheter til et to år langt opphold i Venezia, og kom der i kontakt med Antonio Vivaldi og Antonio Biffi.  Siden Treu raskt behersket den italienske stilen, utnevnte Teatro S. Angelo ham til sin Compositore.  Etter oppholdet i Venezia, som varte fra 1725 til 1727, opptrådte han i Praha og Breslau med en italiensk operatrupp. Fra 1740 var han kapellmester hos grev Karl von Schaffgotsch.

Fire av Treus sceneverk stammer fra den tidlige perioden i Tyskland. Han skrev tolv operaer mens han var i Venezia, til de modne verkene hører Caio Martio Coriolano, Don Chiscotte, Astarte «Endimione» (med libretto av Pietro Metastasio) og Ulisse e Telemaco. 

Treu forfattet to læreverk på latin. Ifølge en selvbiografi skrev han en mengde verk av alle slag, men ikke noe er bevart. Heller ikke de to teoretiske avhandlingene er funnet igjen, men de ble beskrevet av Ernst Ludwig Gerber i 1800.

Referanser 

Tyske komponister
Barokkomponister
Operakomponister
Allround-NM på skøyter junior 2006

Allround-NM på skøyter junior 2006 ble avholdt 18. og 19. februar 2006 på Leangen kunstisbane i Leangen, Østbyen i Trondheim. Teknisk arrangør var Sportsklubben Falken.

Norgesmestere ble Frida van Megen, Rakkestad IF for damene og Joachim  Haugen, IF Herkules for herrene.

Sammenlagt Damer Junior

Testløp, damer

Sammenlagt Herrer Junior

Testløp, herrer

Funksjonærer 
 Overdommere var Per Hansen for herrene og Svein Inge Strugstad for damene.
 Startere var John Magne Eliassen for herrene og Trond Ratdal for damene.
 NSFs teknisk delegerte (TD) var Erik Øsmundset.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 NM Junior Allround 2006  resultatlister på www.n-s-f.no

Allround-NM på skøyter junior
Leangen
Sport i Trondheim
Sportsarrangementer i Trøndelag
Hurtigløp på skøyter i 2006
Skøyter
Artikler i skøytesportprosjektet
Kanal1 Drammen

Kanal1 Drammen er en radiokanal som hadde sendestart den 16. oktober 2010. Kanalen har hovedkvarter i Drammen, og drives av Danvik Folkehøgskole med radiolærer Gro Sivertsen Meinseth som tok over som ansvarlig redaktør etter Tor Coward. Kanalen har nisjekonsesjon, og sender i kommunene Drammen, Lier og Nedre Eiker på FM-båndet. Sendetiden er mellom 14:00-17:59 alle hverdager, samt mellom 14:00-23:59 alle lørdager.

Kanal1 Drammen er i sin helhet drevet av elevene ved studielinjen radio og podkast på Danvik Folkehøgskole. Disse elevene produserer og formidler alt sendestoff på egen hånd, som en del av utdanningsløpet ved studielinjen. Danvik er den eneste folkehøgskolen i landet med egen konsesjon til å sende radio.

Programmer 2017-2018 
 Alternativ Agenda (Isak Hagen og Adrian Skorpen)
 Helt Ærlig (Yasmin Mehmood)
 Kammerset (Tor Martin Kvernhaugen og Bendik Borchgrevink)
 Mint Music (Christian Thornæs og Jonas Brovig)
 Vors (Hannah Andersen og Henriette Lien)
 Åpent Studio (Ingvild Odine Hammer Hovda)

Programmer 2016-2017 
 Fleet Merridew On Air (Joachim Johnsen)
 Radiostudentene (Christian Walstad og Daniel Gundersen)
 Hvitt Flagg (Johannes Ølfernes og Matej Tobola)
 Runddans (Malin Flaglien og Karoline Rolfstad)
 Game Scoop (Mats Aasrum)
 Mysteriehjørnet (Elena Hansen, Carl August Schmidt, Martin Øen og Matej Tobola)

Programmer 2015-2016 

 Seriøst Bullshit (Henrik Røyne, Syver Olesen, Jonathan Linaae, Anders Munck, Eirik Gevelt, Jakob Bratberg, Karianne Hansen)
 Destinasjon Svorskland (Elvira Hedenlund, Marit Kamsvåg og Margrethe Skinderviken)
 Machodirektoratet (Sondre Slettene, Mathias Hagen, Ola Åsmul og Oscar Eckhoff)
 Utdritningslaget (Madelen Mindresunde og Andrea Vatshelle Solum) 
 50 minutes of fame (Nina Berger og Vida Kolbu)

Programmer 2014-2015 
 Ingefærøllen (Kristian Græsdahl og Lukas Christiansen)
 Pratlappen (Nina Strandby og Sindre Brobakken)
 Tarjei og Markus - To menn om relativt fæle ting (Tarjei Kvamme og Markus Vangen)
 Fakultetet (Jon Marius Hyttebakk, Markus Vangen og Anine Birkeland)
 PartyParty med DJ Anine (Anine Birkeland)

Referanser

Eksterne lenker
 Offisielle hjemmesider

Etableringer i 2010
Norske nærradiostasjoner
Norske studentradioer
Kjernejournal

Kjernejournal er en elektronisk løsning som samler helseopplysninger for pasienter i Norge. Løsningen gir helsepersonell bred tilgang til opplysningene. Tidligere har pasientjournalen vært begrenset til det enkelte legekontor. Kjernejournal innføres i partier for hele befolkningen. Totalt er det høsten 2015 opprettet kjernejournal for 2,4 millioner innbyggere.

Formålet med en kjernejournal er å gi økt pasientsikkerhet ved å gi helsepersonell bred tilgang til informasjon om pasientens legemidler, besøkshistorikk hos spesialisthelsetjenesten, informasjon som allergier og opplysninger pasienten selv har registrert. Intensjonen er å forbedre helsetjenesten, særlig i akuttmedisinske situasjoner. Helsedirektoratet er positive til ordningen, som de mener «allerede [har] reddet liv».

Det har også vært uttrykt skepsis mot den sentraliseringen av pasientjournaler som en kjernejournal medfører. Man har vært bekymret for at en slik bred tilgjengeliggjøring kan føre til at sensitive personopplysninger om ting som seksuelle forhold, rusmidler og psykiatriske diagnoser tilgjengeliggjøres for uvedkommende eller brukes på en måte som pasienten ikke ønsker, og for at pasienten dermed ikke lenger skal våge å fortelle ting som kan være nødvendige for å få riktig behandling til legen. Legeforeningen har vært blant de som har uttrykt skepsis til en sentralisering av pasientjournalene. For Legeforeningen har det vært viktig å opprettholde tilliten mellom pasient og lege.

Datatilsynet har jobbet for en rett til å kunne reservere seg mot kjernejournal, selv om de samtidig har sagt at de er positive til ordningen. Pasienter kan selv se hvem som har vært inne på journalen, noe Datatilsynet mener vil være med å forhindre snoking. Legeforeningen mener at informasjonen i kjernejournalen må begrenses til det som er helt nødvendig å kjenne til i en akuttsituasjon, og ikke omfatte det som er «kjekt å vite». Organisasjonen Mental Helse har også uttrykt skepsis til ordningen, og har i likhet med Legeforeningen ytret et ønske om at informasjonen i kjernejournalen begrenses.

Feil i datagrunnlaget til kjernejournalen førte i august 2015 blant annet til at en 33-åring fikk registrert ukorrekte opplysninger om at vedkommende hadde vært innlagt i avdeling for rus og psykiatri.

Man kan reservere seg mot kjernejournal på HelseNorge sine nettsider. Den 18. august 2015 hadde 1200 reservert seg mot ordningen.

Referanser

Eksterne lenker 
 HelseNorge sin nettside der du kan reservere deg mot kjernejournal og se dine opplysninger 

Helseinformatikk
Norges helsevesen
Selskapskontroll

Selskapskontroll er et instrument som er innført i norsk offentlig forvaltning for å sikre at selskaper underlagt den norske stat, fylkeskommuner og kommuner underlegges demokratisk innsyn og kontroll. 

Den norske stat, fylkeskommuner og kommuner har både samfunnsmessige, økonomiske og eiermessige interesser i virksomheter som er organisert utenfor de ordinære forvaltningsorganene. Det kan være i form av aksjeselskaper av ulike typer, i interkommunale selskaper eller i andre selvstendige rettssubjekter.

Målet for selskapskontrollen i staten er å vurdere om statsråden har utøvet sin oppgave som forvalter av statens interesser i selskaper i samsvar med Stortingets vedtak og forutsetninger. Ansvaret for gjennomføring er lagt til Riksrevisjonen og er hjemlet i lov om Riksrevisjonen § 9 annet ledd. I selskapskontrollen vurderes statsrådens forvaltning ut fra fire elementer:
Etterlevelse av Stortingets vedtak og forutsetninger 
Ivaretakelse av samfunnsmessig ansvar og sektorpolitiske mål 
Effektiv og økonomisk drift 
Korrekt informasjon til Stortinget og Riksrevisjonen

Riksrevisjonens selskapskontroll kan variere i omfang, fra årlig kontroll, til utvidet kontroll, og til forvaltningsrevisjon i sin mest omfattende form. 

I kommuner og fylkeskommuner følger det av kommunelovens §77.5 at kontrollutvalget skal påse at det føres kontroll med forvaltningen av kommunens eller fylkeskommunens interesser i selskaper m.m. Den praktiske gjennomføring forestås ofte av kommunens revisor, noen steder også av kontrollutvalgets sekretariat eller av innleid ekspertise. 

Den kommunale selskapskontrollen har to nivåer. 
Det skal alltid gjennomføres kontroll med forvaltningen av eierinteressene i de selskaper som er omfattet av slik kontroll, herunder å kontrollere om den som utøver kommunens eller fylkeskommunens eierinteresser i selskaper gjør dette i samsvar med kommunestyrets/fylkestingets vedtak og forutsetninger. Dette kalles eierskapskontroll.
Selskapskontrollen kan også omfatte forvaltningsrevisjon.

Kommunalt eierskap i selskaper med mer har vært tiltakende de senere år. I mange tilfeller er selskapene heleide av kommunen alene eller av flere kommuner. I slike tilfeller utløses en rett til fullt innsyn i selskapets anliggender, og kontrollen kan utvides med forvaltningsrevisjon. I noen tilfeller foreligger det privat deleierskap i selskapene, hvilket begrenser mulighetene for innsyn i selskapet. I slike tilfeller kan selskapskontrollen begrenses til å gjelde eierskapskontroll, men til dels også dypere analyser basert på offentlig tilgjengelig kildemateriell fra selskapet selv eller andre.

Eksterne lenker 
 Riksrevisjonens omtale på sine nettsider finnes her . 
 Riksrevisjonens retningslinjer for selskapskontroll finnes som pdf her . 
 Norsk Kommunerevisorforbund (NKRF) sine retningslinjer finnes som pdf her .

Revisjon
Yngelpleie

Yngelpleie er en innsats foreldre gir til avkom etter at de kommer ut av egget. Hos de fleste dyr vil eggene vil overlatt til seg selv, og i mange tilfeller vil de voksne dø før eggene klekkes. Hos dyr som er langlevende, og særlig dyr som legger får egg (eller føder levende unger), vil foreldre i mange tilfeller hjelpe ungene.

Variasjon i yngelpleie
Slik hjelp varierer fra å beskytte de små mens de liggere i eggene, slik vi kjenner fra blekkspruter, til å mate, beskytte og lære opp avkommet slik vi finner det hos mange sosiale pattedyr som rødrev, gepard og aper. Mange dyr ligger mellom disse ytterpunktene, slik som skalare og krokodiller, som passer på eggene og beskytter ungene i de første leveukene til de er store nok til å jakte selv, men gir dem ingen næring.

Yngelpleie hos leddyr
De fleste leddyr ingen form for yngelpleie, men overlate eggene til seg selv så snart de er lagt. Det finnes likevel unntak i mange grupper. Sosiale insekter som maur, bier og termitter forer de eldre arbeiderne larvene og delvis også unge voksne dyr. Mange biller graver ned eggene sammen med en matkilde (åtsler, avføring). En del bladbiller passer på eggene og blir hos larvene fram til puppestadiet for å beskytte dem og lede dem til matkilder.

Ulveedderkopper lager et lite silkespinn som de leggere eggene sine på og bærer dem med seg til de klekker. Hos enkelte arter av edderkopper vil moren la avkommet spise seg selv når de er blitt store nok til å nå gjennom eksoskjelettet hennes med gifttennene sine. Skorpioner bærer ungene rundt på ryggen til i alle fall første hudskifte.

Yngelpleie hos fugl og pattedyr
Fugler og pattedyr har en meget velutviklet yngelpleie sammenliknet med de aller fleste andre dyr. Hos fugler varierer yngelpleien likevel  betraktelig. Unger av ovnhøns klekkes med fjær heller enn dun og forlater reiret så snart de er ute av egget. Grupper som hegrer, hauker, hakkespetter, ugler og de fleste spurvefugler har derimot unger som er sterkt reirbundne, og er helt avhengige av foreldrene for mat, beskyttelse og til og med kroppsvarme. Duer skiller ut et eget sekret som de gir til ungene, som kan sammenliknes med melk hos pattedyr.

Yngelpleie er godt utviklet hos pattedyr, der ungene vil patte moren i den første levetiden. Pattedyr har ikke tenner ved fødselen, og er helt avhengig av moren for å få næring den første tiden.

Fordeling av yngelpleie mellom kjønnene
Hos de fleste arter faller ansvaret for yngelpleie på hunnen, men hos mange fisker og hos bladhøns er det hannen som står for hovedansvaret. Hos mange fugler deles ansvaret relativt likt. Hannen hos pattedyr bidrar gjerne lite i ungepleie, men unntak finnes, som hos ulv, hyene og menneske.

Referanser

Formering
Ivar Haarstad

Ivar Haarstad (født 22. februar 1944 i Selbu) er en norsk lege, sykehusdirektør og politiker (H).

Han vokste opp på Ner-Hårstad (Framigarden) i Selbu. Han gikk Orkdal landsgymnas og så medisinstudiet ved Universitetet i Oslo. Han spesialiserte seg i fødselshjelp og kvinnesykdommer ved Regionsykehuset i Trondheim.

Haarstad kom til Innherred sykehus i Levanger i 1982. Han har vært overlege og avdelingsoverlege ved gynekologisk avdeling samt leder ved barne- og familieklinikken. Haarstad var sjeflege ved sykehuset fra 2001 til 2002, deretter direktør ved Sykehuset Levanger og assisterende direktør i Helse Nord-Trøndelag. Han gikk senere tilbake til stillingen som avdelingsoverlege i fem år før han avgikk med pensjon.

Haarstad har vært leder i Levanger Høyre 1997–2001, fast medlem av Levanger kommunestyre 1999–2003 og vara i flere perioder. Han har også vært vara til fylkestinget. I 2012 ble han leder i Levanger Senior Høyre.

Referanser 

Norske leger
Høyre-politikere i Nord-Trøndelag
Lokalpolitikere i Levanger
Alumni fra Universitetet i Oslo
Personer fra Selbu kommune
Andreas Vindheim

Andreas Aalen Vindheim  (født 4. august 1995) er en norsk fotballspiller spiller for den tsjekkiske klubben Sparta Praha.

Han har kamper for Norges U21-herrelandslag i fotball. 

Vindheim har tidligere spilt for  i Tippeligaen.

Klubbkarriere

Brann 
Vindheim, som er født i Bergen, startet karrieren i sin lokale klubb, . I 2012 og 2013 spilte Vindheim cup-kamper for klubben, mens første kamp i Tippeligaen kom 4. mai 2014, da Brann spilte uavgjort 1–1 mot . Vindheim spilte sammenlagt 22 kamper og scoret to mål for klubben i Tippeligaen i nedrykkssesongen 2014.

Malmö FF 
Det ble 10. mars 2015 kjent at Vindheim var klar for Malmö FF i en overgang verd mellom 3,5 og 4 millioner kroner. Dagen etter ble spilleren presentert av sin nye klubb. Han har signert en kontrakt for fire år med Malmö FF, og er med dette tredje norske spilleren som har signert for klubben i sesongforberedelsene til 2015-sesongen.

Landslagskarriere 
Vindheim har spilt landslagskamper for Norges U18- og U19-lag. Han har spilt fem kamper for U21-landslaget.

Den 16. november 2020 ble han tatt ut i sin første landslagstropp for  mot . Han ble tatt ut i landslagstroppen etter den opprinnelige troppen ble satt i karantene.

Den 18. november 2020 fikk han sin første landskamp for  mot .

Spillerstatistikk 
Per 22. november 2014.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 «Andreas Vindheim», profil på Malmö FFs hjemmeside 
 «Andreas Vindheim», profil på NFFs hjemmeside
 «Andreas Vindheim», profil på SvFFs hjemmeside 

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Fotballspillere for SK Brann
Fotballspillere for Malmö FF
Fotballspillere for AC Sparta Praha
Fotballspillere for FC Schalke 04
Norske fotballspillere i Sverige
Norske fotballspillere i Tsjekkia
Norske fotballspillere i Tyskland
Personer fra Bergen kommune
Fødsler i 1995
Non stop (andre betydninger)

Non stop, non-stop, nonstop, Non Stop eller Non-Stop kan vise til:
Sjokoladelinser, se Non Stop
En amerikansk film, se Non-Stop (film)
En kirgisisk musikkduo, se Duet Non Stop
Non Stop Rock'n'Roll, et musikkalbum av Wig Wam
Direkteflygning
Viralprogram, se Non Stop Dagbladet
Constant Nieuwenhuys

Constant Anton Nieuwenhuys, kjent som Constant (født 21. juli 1920 i Amsterdam, død 1. august 2005 i Utrecht), var en nederlandsk kunstmaler og skulptør.

Liv og kunstnerisk produksjon 
Etter studier ved en kunsthåndverkskole og ved Riksakademiet for billedkunst i Amsterdam, bodde Constant fra 1946 i Paris og London. I Paris traff han Asger Jorn, som sammen med Christian Dotremont, Karel Appel, Corneille og andre dannet COBRA i 1948. Fra 1957 til 1959 var han medlem av  den situasjonistiske internasjonale. Under innflytelse derfra begynte han å interessere seg for arkitektur og utviklet i årene 1959 til 1969 det utopiske byprosjekt New Babylon.

I 1959 deltok Constant i documenta II utstillingen i Kassel, og den følgende documenta III i 1964.

Referanser

Litteratur 
 Constant‘s New Babylon – the hyper-architecture of desire – Udgiver: Mark Wigley – Rotterdam, 1998 – ISBN 90-6450-343-5
 Documenta 11 – Plattform 5: Ausstellung. Katalog. – Kassel, 2003 – ISBN 3-7757-9085-3

Eksterne lenker 
 Verk og teoretiske tekster (engl.)
 Constant & New Babylon (engl.)

Nederlandske kunstnere
Tvangsmidler

Tvangsmidler er i norsk straffeprosess foreløpige virkemidler som kun kan brukes etter særskilte regler i straffeprosessloven, hovedsakelig i fjerde del, frem til det er avsagt dom i en sak. Et tvangsmiddel kan kun brukes når det er «tilstrekkelig grunn til det» og når tvangsmiddelet «etter sakens art og forholdene ellers ville være et uforholdsmessig inngrep».

Tvangsmidlene i straffeprosessen:
 Pågripelse
 Fengsling
 Ransaking
 Skjult fjernsynsovervåkning
 Teknisk sporing
 Båndlegging av formuesgoder
 Avlytting
 Kommunikasjonskontroll
 Beslag
 Utleveringspålegg
 Heftelse i formuesgoder
 Besøksforbud og oppholdsforbud
 Avhenting av siktede eller vitner (i egne lovbestemmelser utenfor lovens fjerde del)
 Kroppslig undersøkelse
 Fengslig forvaring

Kompetanse til å beslutte bruk av et tvangsmiddel er fordelt mellom domstolene og påtalemyndigheten. Når kompetansen er hos domstolen blir det fattet beslutning etter begjæring fra påtalemyndigheten.

Referanser

Norsk straffeprosess
Brobekkveien (Oslo)

Brobekkveien (3A-115, 2A-104C) er en vei på Brobekk i bydel Bjerke i Oslo. Den går på tvers av Groruddalen fra Refstadsvingen (nær Trondheimsveien) til Strømsveien (nær E6).

Veien fikk navn i 1925 etter plassen Brobekk (i nr. 2D). Brobekk er for øvrig et tidligere navn på Hovinbekken. Alna gård / Grinda (gnr./bnr. 121/2) er i nr. 95. Den ble i sin tid kjøpt av Alf Bjercke, som hadde malingsfabrikk i nr. 104-107. I nr. 87 er Haraldrud gjenbruksstasjon.

Referanser

Kilder
 Oslo byleksikon

Eksterne lenker
 

Veier i Oslo
Veier i bydel Bjerke
Gjøvikgata (Oslo)

Gjøvikgata (1A-7D, 4A-6C) er en gate på Bjølsen i bydel Sagene i Oslo. Den går mellom Bentsebrugata og Maridalsveien.

Gaten fikk navn etter byen Gjøvik i 1901, og det finnes også en rekke andre gater i strøket med navn etter norske byer. Bebyggelsen er hovedsakelig boligblokker fra 1930- og 1940-årene. Nr. 3 (Ark. Klingenberg & Klingenberg, fullført 1949) tilhører (sammen med Ålesundgata 1) OBOS-borettslaget Gjøvikgata. Nr. 4 (fullført 1996) tilhører borettslaget Gjøvikgata 4.

Referanser

Kilder

Eksterne lenker
 

Veier i Oslo
Bjølsen
Agelmund

Agelmund (Agilmundo, Agelmundo, Algemundi, Algemundus) var konge av langobardene i slutten av fjerde og tidlig femte århundre. Agilmondo er den første i den langobardiske kongerekka som regnes som en historisk person, etter de mytiske brødrene Ibor og Aion som omtales i de tidlige langobardiske historieskrifter.  

De eldste kildene til langobardenes eldste historie er Origo gentis Langobardorum fra ca 650 og Paulus Diaconus’ Historia Langobardorum (Langobardenes historie) fra ca 790. Ut fra disse kan man slutte at Agilmondo ble konge på slutten av det fjerde århundre, da hans folk bosatte seg i Noricum (i dagens Østerrike) etter en flere hundre år gammel migrasjon fra Nordtyskland og kanskje også fra Skandinavia. Han regjerte ifølge Paulus Diaconus i trettitre år. Han nedstammet fra Gungingerne el. Gugingi-slekten som var en fornem langobardisk slekt, og han var ifølge myten sønn av kong Aion som var en av de to brødrene som ble valgt til konger da langobardene startet sin vandring fra sitt fedreland.

Ut fra kildene antas det at Agilmondo førte langobardene i kamp mot hunerne som Paulus kaller «Vulgarer» (Bulgarere), og det gjengis også en fortelling om et sammenstøt med amasoner. Agilmondo skal ha blitt drept i sammenstøtet med hunerne, og hans datter skal ha blitt tatt til fange og bortført.

Etter hans død skal langobardene ha valgt hans fostersønn Lamissio til ny konge. Han egget til ny kamp og slo hunerne i et slag der de fikk hevnet tapet av Agilmondo.

Referanser

Eksterne lenker
 Origo Gentis Langobardum, engelsk og latinsk tekst
 Paulus Diaconus, Historia Langobardum, engelsk tekst

Langobardiske konger