Vardøhus festning

Vardøhus festning (norrønt: Vargeyjarhús) er Norges østligste og nordligste festning og ligger i Vardø i Øst-Finnmark. Den ble beordret bygget av kong Håkon V Magnusson og stod ferdig omkring 1300 som forsvar mot folkene lenger øst. De åttekantete festningsvollene ble bygget mellom 1734 og 1738. Vardøhus festning er verdens nordligste festning.

Historie
Den første befestningen i Vardø ble bygget i første halvdel av 1300-tallet, sannsynligvis i 1307. Norge Norge lå da i konflikt med den russiske republikken Novgorod. Navnet Vardø ble første gang nevnt i 1307 de islandske annaler. Kong Håkon V Magnusson beordret da erkebiskop Jørund av Nidaros om å reise til Vardø for å innvie det som er den første kjente kirken i Vardø. Festningsverket var bygget for å beskytte denne kirken.

Dette anlegget var en firkantet ringmursborg med murer på 30x40 meters lengde, høyde på fire meter og bredde på to meter. Inne på det befestede området var det en rekke bygninger, samt en brønn.

Steilneset minnested («Heksemonumentet») i nærheten av festningen er et minne om de 91 trolldomsdømte under hekseprosessene i Finnmark i årene 1600-92.

I 1599 foretok kong Christian 4. under benevnelsen «generalkaptein Kristian Fredriksen» en seilas til Finnmark. Etter fredsavtalen mellom Russland og Sverige fire år tidligere hadde svenskene fått rett til å kreve skatt av samene fra Malangen til Varanger, og snart hevdet de at også Troms og Finnmark var deres. Kong Christian avla besøk også på Vardøhus, «det usle fort og en trekirke som vår barber trodde var et reinsdyr». 

Den nåværende festningen har åttekantet stjerneform og sto ferdig i 1738. Innenfor festningsmurene finnes en rekke bygninger som alle er bygd før 1825.

I 1769 foretok den østerrikske jesuittpateren Maximilian Hell meget vellykkede astronomiske observasjoner av Venuspassasjen fra et observatorium han bygget opp på festningen. Etter noen år ble byggverket fjernet, og ingenting av det har overlevd for ettertiden.

Kommandantbolig, arrest, slaveri, magasin, brønnhus, ladetøyhus, krutthus, bombehus, saluttbatterier og vollkanoner var i kamp våren og sommeren 1940, og berget den viktige kystradiostasjonen Vardø radio fra å bli bombet og ødelagt. Festningen var det året den siste militære avdelingen på fastlandet i Norge som brukte det frie norske flagget. Selv etter kapitulasjonen våget det norske festningsmannskapet, etter at tyskerne hadde forlatt øya, å fire hakekorsflagget og igjen heise det norske flagget. Dette gjentok seg flere ganger, hver gang med norske bortforklaringer og unnskyldninger, før tyskernes tålmodighet var oppbrukt.

Rikskommissær Josef Terboven reiste personlig til Vardø for å arrestere kommandant Roald Rye Rynning, og først 1. november 1940 ble det norske flagget firt for å bli erstattet av hakekorsflagget. Den 31. oktober 1944 var det norske flagget tilbake etter at tyskerne var blitt drevet vestover av russiske styrker.

Kommandoforhold
Festningen er underlagt Forsvarets kommandantskap. Kommandanten har underlagt seg fire utskrevne vernepliktige. Festningen har saluttplikt, og som eneste festning avfyrer den to skudd når hele solskiven er synlig fra festningsvollene. Det skal egentlig skje 21. januar, men iblant først i februar. I Vardø ble brann varslet med to skudd fra festningen, men da øya fikk lagt vann fra fastlandet og eget brannkorps, falt dette med brannskudd bort, og i stedet oppsto «solsalutten» rundt år 1900. Da får alle skolebarn i Vardø skolefri resten av dagen.

Venneforeningen
Festningens venneforening driver festningsmuseet, som er åpent ved hurtigruteanløp i sommersesongen. Museet rommer Kongestokken som flere norske konger har innrisset sitt navnetrekk på. Den siste kongelige som gjorde det var dronning Sonja, som satte sitt navnetrekk på stokken 23. juni 2011. Foreningen driver også restaureringsarbeid i samråd med festningskommandanten.

I forbindelse med hurtigrutens anløp stiller venneforeningen opp med innleide guider som møter opp på kaien for å hilse hurtigruten velkommen.

Festningens rogn
Tidligere stod Vardøs eneste tre, ei rogn, bevart på festningen. Treet som ble plantet av en soldat på 1950-tallet, er sagt å ha vært det best bevoktede og mest fotograferte tre i Norge. Rognetreet ble forsvarlig innpakket om vinteren. I dag er det plantet flere trær på Vardøya. De står alle i private hager og blir på samme måte passet på i de meget værharde vintermånedene. Det berømte rognetreet på festningen ble hugget i 2002, da det ikke lenger taklet de værharde vintermånedene. Det  ble plantet en ny rogn i 2004 av barnehagebarn.

Forvaltning 
Anlegget forvaltes av Forsvarsbygg.

Kommandanter 
Dagens festning er den tredje festningen, og den første festningen med en militær kommandant. På festning 1 og 2 var det en liten militær styrke på 8 – 10 mann under ledelse av lensherren/amtmannen.

Utnevnte kommandanter ved Vardøhus festning:
 Oberstløytnant Carl Albert von Passow     1739-1755
 Major Peter Hanson With (Huid)	        1755-1757
 Jørgen Rosenkrantz	                        1757-1759
 Major Conrad Henrich Ecklef	                1759-1780
 Major Otto Christian Rosenkrantz          1780-1785
 Major Hartvig Segelcke	                1786-1787
 Major Hans Friderich Gemtze (Giemtze)         1788-1793
 Ingen kommandant fra 1793 til 1800.	
 Kaptein Edvard Hammer	                        1800-1802
 Kaptein Hans Jørgen Jacob Trost	        1803-1807
 Kaptein Ole Christopher Broch (Brock)	        1808-1812
 Kaptein Christian Andreas Hiorth	        1812-1814
 Kaptein Joen Audensen (Andersen) Frey	        1814-1818
 Premierløytnant Gottfried Pleym	        1818-1823
 Premierløytnant Hermann Nicolai Scharfenberg	1823-1829
 Premierløytnant Haldor Lykke	                1829-1830
 Premierløytnant Eilert Hegrem	                1830-1832
 Premierløytnant Reinert Ulfers	        1832-1833
 Premierløytnant Petter Heiberg Ross	        1833-1838
 Kaptein Paul Holst Conradi	        1839-1852
 Kaptein Christian Fredrik Wilhelm Scharffenberg 1853-1859
 Kaptein Nicolai Beichmann	                1859-1865
 Premierløytnant Hans Juell Borchgrevink	1865-1866
 Kaptein J. A. William. T. Apenes	        1866-1868
 Kaptein Carl Schulz	                        1868-1890
 Kaptein V. Graf Lonnevig	                1890-1894
 Major Mauric. Cock Arnesen	                1894-1914
 Kaptein Olav Sivertsen	                1914-1915
 Major Axsel Fredrik Holter	                1915-1934
 Kaptein Johan B. Basilier	                1935-1940
 Major Erik Presterud	                        1947-1955
 Major H. Willoch	                        1955-1957
 Major (Orlogskaptein) K. Munck	      1959-1970
 Orlogskaptein A.J. Toreid	                1970
 Kommandørkaptein J. R. Nordli	      1971-1974
 Orlogskaptein P. M. Jakobsen	         1974-1980
 Orlogskaptein Per Evensen	             1980-1987
 Orlogskaptein Finn T. Erichsen	        1987-1988
 Orlogskaptein Aslak Hallaren	           1988-1991
 Orlogskaptein Svein H. Kristiansen	  1991-1993
 Orlogskaptein Rasmus Sindre Kvien	1993-1999
 Orlogskaptein Ivar Olav Halse	          1999-2003
 Orlogskaptein Lasse Haughom            2003-2005
 Orlogskaptein Lars Andreas Rognan	2005-2008
 Major Tor Arild Melby	                        2008-2010
 Kommandørkaptein Åge Leif Godø      2010-2011
 Major Elisabeth Eikeland                      2011-2014
 Major (P) Tor Arild Melby                      2014-2015
 Orlogskaptein Odd Inge Haravik          2015-2020
Orlogskaptein Roger Hoel.                   2020-

Litteratur

 
 Grepstad, Ottar og Kirsti Mathilde Thorheim (2005): Fotefar mot nord.Bodø. ISBN 82-7547-214-8

Referanser

Eksterne lenker 
 Vardøhus festning 
 Om Vardøhus festning i 1940
 https://web.archive.org/web/20050212161008/http://www.forsvarsbygg.no/newsread/news.asp?N=5166&L=1
 http://www.forsvarsbygg.no/spesial/verneplaner/Landsverneplanen/Katalogdeler/200201%20Vardohus.pdf
 Forsvarets avdeling for kultur og tradisjon – Vardøhus
 Kystfort.com
 Tyske kystfort i Norge
 Verneplaner med liste over alle kommandanter
 

Festninger i Norge
Festningsverk i Troms og Finnmark
Byggverk i Vardø
Kultur i Troms og Finnmark
Norge under andre verdenskrig
Kulturminner i Vardø
Borger i Norge
Fredete byggverk i Troms og Finnmark