Sylvester I (pave)

Sylvester I var pave fra 31. januar 314 til sin død 31. desember 335.

Liv og virke

Bakgrunn
Ifølge Liber Pontificalis (Paveboken) ble han født i Roma som sønn av Rufinus. Legendesamlingen Vita beati Sylvestri angir at morens navn var Justa.

Pave
Da pave Miltiades døde, ble Sylvester valgt til hans etterfølger.Han forble på pavestolen i 21 år. Dette var på Konstantin den stores tid, da kirkens offentlige stilling ble betraktelig styrket. Dette turde ha vært merkbart i Roma; det er derfor uheldig at den autoritative informasjon om Sylvesters pontifikat er så mager.

En tidlig legende beretter at Sylvester og keiser Konstantin var nære venner, men dette rimer dårlig med andre og vanligvis mer troverdig ansette historiske fakta. Legendene om Sylvester ble spredt i særdeleshet med Vita beati Sylvestri, som også fantes i øst og er blitt bevart på gresk, syriansk og latin i Constitutum Sylvestri, en apokryf tekst om en påstått synode i Roma.

I legendesamlingen forbindes pave Sylvester også  med det falske romerske keiserediktet «den konstantinske skjenkelse». Dokumentet hevdet at keiser Konstantin overdro til pave Sylvester og hans etterkommere herredømmet over byen Roma og hele Vestromerriket. «Den konstantinske skjenkelse» ble holdt for å være ekte gjennom middelalderen, selv om man i senmiddelalderen begynte å mistenke at det ikke kunne være så gammelt som fra Konstantins tid (300-tallet). Ediktet stammer trolig fra rundt 800. 

En eldre variant av legenden tilkom muligens allerede under Symmachus mellom 501 og 508.

Det hevdes i legendene at Sylvester ble utsatt for forfølgelse, men at keiser Konstantin ble helbredet og så lot seg døpe. Hans gave (skjenkelsen) skal ha kommet da, og det nevnte konsil ble da avholdt med 275 biskoper i Roma. Alt dette er legender som senere ble avslørt som uten historisk forbilde.

Derimot tok paven del i forhandlinger om arianismen og det første konsiliet i Nicaea, og uttrykket homoousios gav han formodentlig sitt anerkjennelse til forut for konsiliet. Påven sendte også legater til dette første økumeniske konsil. Det er derimot uvisst om Konstantin hadde gjort opp på forhånd med Sylvester om hvordan konsiliet skulle utføres, eller hvorvidt paven sto bak konsiliets beslutninger utover selve signaturene som hans legater undertegnet med.

Under Sylvesters pontifikat ble det oppført flere nye kirker i Roma av keiser Konstantin, i særdeleshet Lateranbasilikaen og dets baptisteri rett ved  det palass som hadde tilhørt imperiet men der paven nå residerte, Santa Crocebasilikaen, Peterskirken på Vatikanhøyden, og flere gravkirker over martyrers graver. Uten tvil deltok paven i oppførelsen av disse kirker.

Sylvester er fremfor alt knyttet til tittelkirken Equitius, som hadde fått sitt navn fra en romersk presbyter som sies å ha reist denne kirke på sin eiendom. Den ligger nær Diokletians termer og er fortsatt bevart. Deler av nåværende kirkebygning kan kanskje dateres til Sylvesters pontifikat.  

Ikke heller kan det betviles at paven deltok i utviklingen av liturgien i kirken i Roma. Under hans pontifikat ble også de første martyrologier nedtegnet.  Han er også knyttet til grunnleggelsen av den romerske sangskole. På Via Salaria bygde han gravkirken over Priscillas katakomber, som ble utgravd mot slutten av 1800-tallet. Han ble begravd i denne kirke.

Silvester æres som helgen i den katolske kirke, og hans festdag angis i Depositio episcoporum som 31. desember; kilden tilkom straks etter hans død og samstemmer med Philocalus' kalender. 

Johanneskapellet i Nidarosdomen ble innviet til blant andre den hellige pave Sylvester. Sylvester er også en av pavene som fikk en plass i de norrøne helgensagaene.

Referanser

Eksterne lenker 
 Saints.SQPN.com (engelsk)
 Kirkeårets helgendager
 Silvesters saga på norrønt hos Heimskringla.no

Paver
Personer fra Roma
Dødsfall i 335