alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Cenote

Ei cenote (fra yukatansk maya dzonot eller ts'onot «brønn») er et synkehull fylt med grunnvann. Cenoter er vanlige på Yucatánhalvøya og på enkelte karibiske øyer i nærheten. De er forbindelser mellom jordoverflata og underjordiske vannreservoarer. Det fins flere typer cenoter: åpne, halvåpne og underjordiske. De eldste cenotene er åpne, mens de yngste fremdeles befinner seg under bakken. Langs omkretsen til Chicxulubkrateret nord for Yucatánhalvøya er det en ring av cenoter. Mange cenoter er bundet sammen av underjordiske hulesystemer, noen av dem over 100 km lange. Cenotene ble regna som hellige av mayaene og var viktige drikkevannskilder.

Eksterne lenker 
 
 Dannelsen av cenoter
 Cenoter i Chichen Itza
 Kart over Chicxulubkrateret og cenoteringen

Cenoter i Mexico
Geologi
Yucatáns geografi
Quintana Roos geografi
Mayaenes sivilisasjon
Ord og uttrykk fra indianske språk
Den etiopiske borgerkrigen

Den etiopiske borgerkrigen startet 12. september 1974 med et statskupp mot den etiopiske keiseren Haile Selassie. Det tradisjonelle keiserdømmet ble erstattet av en republikk i regi av militæroffiserene som deretter kom inn i blodige innbyrdesstrid. Sluttresultatet ble et marxist-leninistiske inspirert regime kalt «Derg» ledet av Mengistu Haile Mariam som etablerte en autoritær ettpartistat etter kommunistisk mønster. 

Men den politiske uroen som skyldtes etnisk spenning, matmangel, økonomiske problemer på grunn av den verdensomspennenende oljekrisen i 1973 og sterk misnøye i store deler av det etiopiske samfunnet var ikke overstått eller løst med innføringen av republikken og ettpartistaten. På flere kanter deriblant den tidlige italienske kolonien Eritrea arvet det nye regimet væpnede konflikter der opprørerne hadde fått medgang. I den hovedsakelige somalisk-befolkede Ogaden hadde vestsomaliske opprørsbevegelser oppstått, og dette skulle lede til en kortvarig mellomstatlig krig med nabolandet Somalia i 1977-78. De politiske urolighetene kulminerte i en meget brutal «rød terror» med flere titusener døde. Tørkekatastrofer og det brutale styret som etterhvert var blitt totalitært i maktbruk, utløste en bølge av folkelige misnøye som forverret situasjonen i Etiopia.

Mens den eritreiske frigjøringskrigen fortsatte på den nordlige regionen Eritrea, begynte flere væpnede motstandsbevegelser deriblant TPLF fra Tigrayregionen i nord å organisere seg mot det etiopiske militæret. I 1989 var paraplysorganisasjonen «Ethiopian People's Revolutionary Democratic Front» (EPRDF) dannet av samtidige motstandsbevegelser. I mai 1991 avanserte EPRDF styrker mot den etiopiske hovedstaden Addis Abeba og Sovjetunionen som hadde året før hadde stoppet den militære bistanden, kunne ikke intervenere for å redde regimet. Mengistu rømte landet og søkte asyl i Zimbabwe.

Referanser

Eksterne lenker
 Den etiopiske borgerkrigen på onwar.com

Kriger i Afrika
Etiopias historie
Konflikter i 1974
Konflikter i 1981
Konflikter i 1982
Konflikter i 1983
Konflikter i 1985
Konflikter i 1986
Konflikter i 1987
Konflikter i 1988
Konflikter i 1990
Konflikter i 1991
Arendal politistasjon

Arendal politistasjon er en politistasjon underlagt Agder politidistrikt og holder til i Åsbieveien 39 i Arendal. Politistasjonssjef er Jan Sverre Krogstad. 

Stasjonen har tidligere holdt til i lokaler på Langbryggen, ved Malmbryggen og i Arendal gamle rådhus. I 1877 flyttet den til «Leths hus» innerst i Pollen; dette huset går idag under kallenavnet «Det gamle politikammer». Stasjonen flyttet igjen i 1941 til Klems hus i Rådhusgaten 4, og i 1961 til Statens hus i Kirkegaten 2 på Kanalplassen da dette ble nybygd. I 2016 ble den flyttet til helt nytt bygg på  Stoa (Arendal), for første gang utenfor Arendal sentrum, med adresse Åsbieveien 39. 

Da Hisøy og Øyestad lensmannskontor, Moland lensmannskontor og Tromøy lensmannskontor ble nedlagt i 1997, skiftet politistasjonen navn fra Arendal politikammer til Arendal politistasjon.

Politimestere 
Nicolai Heinrich Jæger, 1816-1846
Iver Steen Thomle, 1846-1849
Jebs Obel Praem, 1849-1855
Jacob Henning Vetlesen, 1857-1874
Claus Andres Urbye, 1875-1880
Leonard Elisar Holmboe, 1881-1888
Christoph Heinrich Holfeldt, 1881-1894
Hilmar Krogh, 1895-1905
Sigvald Sevalsen, 1905-1916
Theodor Dahm Møinichen, 1917-1919
Christoph Heinrich Holfeldt, 1919-1921
Theodor Dahm Møinichen, 1921-1942
Trygve Gårdbo, 1942-1944
Wilhelm Due, 1944 – 1945
Erling Skjelver, 1945
Nils Onsrud, 1945-1962
Gulbrand Nyhus, 1963-1981
Finn Steinkopf, 1982-1999
Ole Petter Parnemann, 1999-2001
Kirsten Marie Lindeberg. 2001-2002.
Stillingen Politimester i Arendal opphørte 1. januar 2002, da Arendal med Aust-Agder og Kristiansand med Vest-Agder politidistrikter ble slått sammen til Agder politidistrikt som resultat av Politireform 2000, og ledelsen flyttet til Kristiansand.

Arendal
Agder politidistrikt
Politistasjoner i Norge
Pergaudemningen

Pergaudemningen er en demning med det nest kraftigste vannkraftverket i Malaysia, helt nord på Malayahalvøya ved elva Kelantan i provinsen Kelantan. Installert effekt er 600 MW fordelt på fire turbiner. Utbyggingen startet i 1994 og anlegget stod ferdig i 2003. Operatør er selskapet Telaga Nasional Berhad.

Eksterne lenker
 TNB – operatørens hjemmeside.
 New Scientist – «Britain's other dam SCANDAL », 26. februar 1994.

Demninger i Malaysia
Vannkraftverk i Malaysia
Kelantan
Alta-konflikten

Alta-konflikten eller Altasaken var en politisk strid på 1970-tallet og begynnelsen av 1980-tallet vedrørende utbyggingen av et vannkraftverk i Altaelva i Finnmark.

Første fase av konflikten kom i forbindelse med NVEs forslag om å legge deler av bygda Masi med dens kirke under vann. Dette var kontroversielt blant annet fordi området ble brukt som beiteområde for reindriftsamers dyr. Konsesjonssøknaden, som ble levert i 1974, var derimot sterkt redusert, og omfattet ikke neddemming av Masi.

Folkeaksjonen mot utbygging av Alta-Kautokeinovassdraget hadde 85–100 lokallag og 20 000 medlemmer. I januar 1981 var 800 demonstranter samlet i Stilla, der kraftutbyggingen skulle starte. I en politiaksjon ble demonstrantene fjernet 14. januar 1981. 532 av dem ble arrestert. 800 ble bøtelagt. Det var på tale å la Forsvaret bistå Politiet, men dette satte forsvarsminister Thorvald Stoltenberg en stopper for.

Tidslinje

Foreløpige planer for utbygging, lages i 1968.
Organisasjonen Aksjonskomiteen mot neddemming av Masi dannes 15. august 1970.<ref>*Alta - kraftkampen som utfordret statens makt, s. 12</ref>
NVE kunngjør plan i oktober 1970.
Masi ble varig verna i 1973, og ble dermed ikke neddemmet.
Konsesjonssøknad leveres i 1974.
Organisasjonen Folkeaksjonen mot utbygging av Alta-Kautokeinovassdraget stiftes 12. juli 1978.
På et møte i Alta, 16. januar 1979, varsles det om framtidig sivil ulydighet.
Over 6000 personer besøker Detsika-leiren, sommeren 1979.
Anleggsarbeide igangsettes i Stilla, og anleggsveien blokkeres 5. juli 1979.
40 polititjenestemenn stanses av ca. 150 demonstranter. Arrestasjon og bøtelegging av 92 demonstranter, 17. september 1979.
Sultestreik foran Stortinget, 8.–15. oktober 1979.
«Arbeidet på anleggsveien videreføres ikke før Stortinget har behandlet ny melding», sa statsminister Odvar Nordli, den 15. oktober 1979.
 Stilla-leiren etableres, og Detsika-leiren (som var både en kulturmønstring og politisk verksted) legges ned.
Stilla-leiren fjernes av 600 politifolk, og 532 demonstranter arresteres 14. januar 1981.
Sultestreiken i Oslo og Stockholm, begynnes av Ante Gaup samtidig som en leir i Gargia ryddes av politi, 21. januar 1981.
Anleggsarbeide gjenopptas ved Tverrelva 5. oktober 1981.
«Siste» aksjon 8. desember 1981.
Bro over Tverrelva blir forsøkt sprengt med én dynamittgubbe og flere (lys-)granater, av Niillas Aslaksen Somby, John-Reier Martinsen og en uidentifisert tredjeperson, 19. mars 1982.
Alta-kraftverket settes i drift i mai 1987.

Minnesmerke

Elvereddernes skiferbauta ligger ved Gargia fjellstue, og er dekorert med kjetting og klaver fra nullpunktet ved Stilla. «Den ble reist for å hedre de mange som ofret år av sine liv på å berge elva fra utbygging, men som tapte».

FilmLa elva leve! (dokumentarfilm fra 1980)

 Referanser 

LitteraturAlta – kraftkampen som utfordret statens makt'' av  Lars Martin Hjorthol

Eksterne lenker 
Nettutstilling fra Arkivverket

Altas historie
Miljøvern i Norge
Aktivisme
Georg Greve

Georg Jens Greve (født 28. juli 1884 i Bergen, død 4. januar 1973 i Oslo) var en norsk arkitekt kjent for utarbeidelsen av reguleringsplanen etter bybrannen i Bergen i 1916 sammen med Albert Lilienberg. Greve er også den enkeltpersonen med størst innflytelse på utformingen av det moderne Bergen sentrum, som ble oppført i perioden 1920 til 1940. 

Georg Greve var sønn av overlærer Jens Ludvig Mathias Greve (1842–1919) og Bernhardine Bratt (1853–1941). Han var bror av Bernhard Greve, og fetter av arkitekten Bredo Greve og tekstilkunstneren Ulrikke Greve.

Greve vokste opp i Bergen, og etter å ha tatt examen artium i 1904 og fullført Krigsskolens første klasse i 1905 dro han til Trondheim, hvor han ble tatt inn på Trondhjems Tekniske Læreanstalt og fullførte eksamen i 1909. Deretter arbeidet han hos Egill Reimers og Jens Zetlitz Monrad Kielland i Bergen frem til 1911. Fra 1911 til 1914 ledet han Stavanger Cementvarefabriks arkitektkontor i Stavanger. Etter dette dro han til Stockholm, hvor han arbeidet frem til 1916 hos Ragnar Östberg og blant annet deltok i utarbeidelsen av Stockholms stadshus.

Han startet egen praksis i Bergen i 1916, og vant her en andrepremie i konkurransen om byregulering etter brannen samme år. I 1923 ble han kommunearkitekt i Aker, en stilling han hadde frem til 1948. Den 1. januar 1948 ble Aker kommune innlemmet i Oslo kommune, og Greve tiltrådte da som byarkitekt i Oslo. Denne stillingen hadde han frem til 1950. Etter dette startet Greve egen praksis i hovedstaden, og i 1954 etablerte han kontoret Arkitektene Greve og Grung sammen med Geir Grung.

Utvalgt virke 

 Høybråten kirke (1932)
 Huseby folkeskole (1934)
 Grorud høyere skole (1937)
 Nordstrand skole (1937), utvidelse med tilbygg på tre etasjer.
 Nedre Bekkelaget skole (1938)
 Smestad folkeskole (1938)
 (Øvre) Bekkelaget skole (1938)
 Sinsen folkeskole (1938)
 Røa kirke (1939), fasader av rødt tegl.
 Sørkedalen kirke (1940), interiørendringer.
 Grefsen kirke (1940)
 Voss kirke (1953), restaurering.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 SNL.no – Oppføring av Georg Greve hos Store Norske

 
Personer fra Bergen kommune
Ludovica Levy

Ludovica Magdalena Marie Levy (født 7. september 1856 i Nakskov på Lolland i Danmark, død 20. oktober 1922 i København) var en dansk og så norsk teaterleder, i Norge kjent for sine turnerende trupper.

Liv og virke

Bakgrunn 
Ludovica Levy var datter av skomakermester Lars Henrik Dysten (1826–74) og Maria Magdalene Specht.

Fra Danmark til Norge 
Etter å ha startet ved Frederiksbergs Teater i København kom hun til Norge med ektemannen Bernhard Levy (1844–92 - sønn av tøymakermester Jacob Simon Levy (1804–53) og Clarine Gabriel (1808–73) - som hun hadde giftet seg med 28. september 1873. De  var tilknyttet Olaus Olsens trupp 1880-83 med base i Stavanger.  Etter et kortvarig engasjement på Dagmarteatret i København begynte ekteparet igjen å reise i Norge, nå med eget selskap, Det Levyske Theaterpersonale, frem til 1890.

Ludovica Levy var knyttet til Casino i København sesongen 1890/91, men da Bernhard Levy døde 1892, måtte hun på ny ta engasjement ved forskjellige danske provinsselskaper som også reiste i Norge. 1889 hadde hun hatt et gjestespill på Den Nationale Scene (DNS) i Bergen, og 1895 kom hun igjen til Bergen for å tiltre et engasjement ved DNS, først og fremst som instruktør og veileder for skuespillerelever. Det oppstod debatt i pressen om ansettelsen, fordi noen så med skepsis på en dansk skuespiller ved et norsk, nasjonalt teater, nå som man endelig hadde frigjort seg fra dominansen av dansk språk og spillestil. Men teaterledelsen fremholdt hennes teaterfaglige dyktighet og profesjonalitet.

I Bergen møtte hun og ble gift med skuespilleren Dore Lavik (1863–1908).

Secondteatret 
Ekteparet etablerte Secondteatret i 1899, beliggende i lokalene til Tivoli Teater.  Dette var aktivt ett år. Ludovicas egen datter, Clary Levy (1874–1908), var med som skuespiller og holdt også teaterets regnskaper. Etter finansielle problemer la de ned Secondteatret etter bare en enkelt sesong.  Vestlendingene Agnes Mowinckel (1875–1963), Ingolf Schanche (1877–1954), Lauritz Stub Wiberg (1875–1929) og Hauk Aabel (1869–1961) var ved Secondteatret i sine unge scenatiske år.

Hun var senere teaterkritiker for kvinnebladet Urd. 

Ekteskapet med Dore Lavik ble oppløst 1906. Ludovica drev senere Nationalturneen fra 1907 til 1911 og var teaterjournalist i Ørebladet fra 1914 til 1919. Hun reiste tilbake til København for å bosette seg der kort tid før sin død høsten 1922.

Referanser

Litteratur 


Eksterne lenker 
  

Danske skuespillere
Personer fra Nakskov
Enhetskule

Enhetskule (noen ganger også kalt enhetssfære) er i matematikk en mengde av punkter som befinner seg i en avstand på 1 fra et bestemt midtpunkt (ofte origo). På innsiden av enhetskulen finnes mengden av punkter som har en avstand til origo mindre enn 1. Enhetskulen kan ses på som en generalisering av enhetssirkelen til flere dimensjoner. 

Alle kuler kan transformeres til enhetskulen gjennom translasjon og skalering (eng: scaling).

Euklidske rom 
I f.eks.  (for  fåes en vanlig tredimensjonal kule) kan enhetskulen beskrives med ligningen (enhetskulen består av alle punkter som oppfyller ligningen):

Og den åpne mengden av punkter med en avstand til origo mindre enn 1 kan skrives slik:

Den åpne mengden av punkter med en avstand til origo mindre enn 1 kan skrives slik:

Normerte vektorrom  
Mer vanlig, om man befinner seg i et vektorrom  med en norm kalt , beskrives enhetskulen:

Selve formen av enhetskulen beror på normen (den vanlige euklidske normen gir den kulen som beskrives i avsnittet overfor).

Se også 
Enhetssirkel
Kule

Kuler
Lineær algebra
1 (tall)
Trondenes prosti

Trondenes prosti er et tjenestedistrikt i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Trondenes, i praksis vil det si i Harstad.

Sokn
I Gratangen kommune
Gratangen sokn

I Harstad kommune
Harstad sokn
Kanebogen sokn
Sandtorg sokn
Trondenes sokn
Vågsfjord sokn

I Ibestad kommune
Andørja sokn
Ibestad sokn

I Kvæfjord kommune
Kvæfjord sokn

I Tjeldsund kommune
Astafjord sokn
Skånland sokn
Tjeldsund sokn
Tovik sokn

Historikk 
Fra tidligere tider, antakelig siden middelalderen omfattet Trondenes prost hele det sydlige Troms, som på et tidspunkt ble delt og hvorav oppstod Senja prosti. Ifølge kilden

A. Trondenes prosti:
 Kvæfjord prestegjeld
 Trondenes prestegjeld
 Bjarkøy prestegjeld
 Ibestad prestegjeld
 Salangen prestegjeld
B. Senja prosti:
 Tranøy prestegjeld
 Berg prestegjeld
 Lenvik prestegjeld
 Målselv prestegjeld

Trondenes prosti ble opprettet 1. januar 1860 ved at Senja prosti ble delt i to (kgl.res. 17. august 1859). Prostiet omfattet prestegjeldene Trondenes, Ibestad og Kvæfjord.Trondenes prosti, Statsarkivet i Tromsø, arkivportalen.no

Referanser

Eksterne lenker
 Prostiet på kirken.no

Prostier i Nord-Hålogaland bispedømme
Religion i Troms og Finnmark
Forbrenningstoalett

Et forbrenningstoalett er et toalett der avfallsproduktene urin og ekskrementer forbrennes ved høy temperatur til minimal askemengde. Det finnes en rekke forskjellige typer, både drevet med strøm og gass.

Fordeler og ulemper

Fordeler
Bruker ikke vann
Gir en fin steril aske som trygt kan kastes
Portabelt, enkel å installere, og enkelt å bruke. Fungerer i kalde omgivelser og fjerntliggende områder
Relativt luktfri, sammenlignet med vanlig lagring uthus og portable toaletter

Ulemper
Krever energi, resulterer i høyere energikostnader for brukere
Ikke helt forurensningsfri, elektrisk energi etterlater karbonrester i naturen, og gassbruk utgir litt luftforurensninger

Bruksområder
I hytter uten innlagte avløpssystemer
På landsbygda der avløpsanlegg ikke er praktisk, av økonomiske eller geografiske grunner.
Arbeidssteder, mobile brakker, heisekraner der permanent toalett ikke er tilgjengelig
Marine skip som opererer i områder som avfallsutslipp er forbudt
Områder der vann er mangelvare
Områder hvor vannforurensning er et problem.

Eksterne lenker 
 Lenke til Cinderella forbrenningstoalett
 Lenke til Incinolet forbrenningstoalett

Toaletter
Avfall
Carpe Tenebrum

Carpe Tenebrum er et norsk black metal-prosjekt skapt av Jamie Stinson. Prosjektet har ligget stille siden utgivelsen av det tredje studioalbumet i 2002.

Medlemmer
 Jamie Stinson – Gitar, Bassgitar, klaviatur, trommemaskin, vokalist.
 Stian Arnesen – Vokalist.

Diskografi
 Majestic Nothingness (Studioalbum, 1997)
 Mirrored Hate Painting (Studioalbum, 1999)
 Dreaded Chaotic Reign (Studioalbum, 2002)

Eksterne lenker
 
 

Norske black metal-band
Norske death metal-band
Band etablert i 1997
1997 i Norge
Erik Pausin

Erik Pausin (født 18. april 1920, død mai 1997) var en østerriksk kunstløper som deltok i de olympiske leker 1936 i Garmisch-Partenkirchen.

Pausin vant en olympisk sølvmedalje i kunstløp under vinter-OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen. Sammen med sin søster Ilse Pausin kom han på andreplass i parløp bak det tyske paret Maxi Herber og Ernst Baier.

Søsknene Pausin vant fem VM-sølvmedaljer i parløp på rad 1935–1939.

OL-medaljer 
 1936  Garmisch-Partenkirchen -  Sølv i kunstløp, parløp

VM-medaljer 
 1935  Budapest -  Sølv i kunstløp, parløp
 1936  Paris -  Sølv i kunstløp, parløp
 1937  London -  Sølv i kunstløp, parløp
 1938  Berlin -  Sølv i kunstløp, parløp
 1939  Budapest -  Sølv i kunstløp, parløp

Referanser

Eksterne lenker 
 

Østerrikske kunstløpere
Olympiske sølvmedaljevinnere for Østerrike
Medaljevinnere under Vinter-OL 1936
Deltakere for Østerrike under Vinter-OL 1936
Kunstløpere under Vinter-OL 1936
Artikler i skøytesportprosjektet
Fødsler i 1920
Dødsfall i 1997
Olympiske medaljevinnere i kunstløp
Holmens Kanal (København)

Holmens Kanal er en gate i Indre By i København, mellom Kongens Nytorv og Holmens kirke.

Kanalen ble gravet ut som vollgrav i 1606 i forbindelse med Christian IVs nybyggede festningsvoll, Østervold. Den ble tildekket igjen i 1864.

Gaten er dominert av bank- og kontorbygninger, bl.a. har Danske Banks hovedsete i Holmens Kanal og Forsvarsministeriet, Velfærdsministeriet og Arbejdsmarkedsstyrelsen holder til i Holmens Kanal.

I Holmens Kanal står en statue av Niels Juel.

Billedgalleri

Referanser

Eksterne lenker 
 

Veier i København
Torbjørn Almlid

Torbjørn Almlid (født 31. mai 1950 i Beitstad i Nord-Trøndelag) er en norsk bedriftsleder, forsker og tidligere politiker (Sp).

Han er utdannet veterinær og har en doktorgrad innen sykdomsgenetikk. Han begynte som forsker ved Norsvin i 1981 og arbeidet primært med forskning frem til 1989, da han ble administrerende direktør i Norsvin. I 1998 gikk han over til stillingen som administrerende direktør i stiftelsen BioInn. Han har senere vært administrerende direktør ved Feiringklinikken 1999–2002, viseadministrerende direktør i Helse Øst 2002–2003, administrerende direktør i Sykehuset Innlandet 2003–2009 og administrerende direktør i Norsk Tipping 2009–2016. Han gikk deretter over i en stilling som spesialrådgiver i Norsk Tipping inntil han avgikk med pensjon våren 2017.

Almlid var Senterpartiets 1. vararepresentant til Stortinget fra Hedmark 1989–1993, og møtte på Stortinget i til sammen 79 dager. Han brøt noe senere med partiet.

Torbjørn Almlid er bror av Senterparti-politiker Kolbjørn Almlid og farbror til NHOs administrerende direktør Ole Erik Almlid.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske embets- og tjenestemenn
Norske bedriftsledere
Norske veterinærer
Vararepresentanter til Stortinget
Sp-politikere i Hedmark
Norsk Tipping
Personer fra Steinkjer kommune
Steffen Junge

Steffen Junge (født 2. november 1978, død 28. september 2013) var en dansk matematiker og badmintonspiller. Han arbeidet primært innen holomorf dynamikk og geometrisk funksjonsteori. Han spilte frem til 2006 i norsk elitedivisjon i badminton for NTNUI. Leder for norsk brett og rollespillforbund fra 2004, og for Hugh Grant fanklubb Norge fra 2001.

Junge omkom i september 2013 i en fallulykke under en fjelltur i Lurøy i Nordland.

Referanser 

Danske matematikere
Norske badmintonspillere
Lote

Lote er et område i Stad kommune i Nordfjord. I området ligger ferjeleiet mellom Anda og Lote, et sentralt knutepunkt der europavei 39 krysser Nordfjord. 

Over Lote ligger gårdene Lotsberg i bratt terreng mot fjellet.

Området lå tidligere som del av Gloppen kommune, og folket soknet til Vereide kirke. Etter at Lotetunnelen åpnet ble avstanden til Nordfjordeid kortere, men kommunegrensene ble flyttet til midt i Nordfjorden og Eid kommune tok over Lote og Hennebygda først i 1992.

Skriveformen med h, Lothe, er vanlig brukt som etternavn for personer fra bygda.

Kommunikasjon 
Fra ferja går europavei 39 vestover langs Lotestranda til Lotetunnelen og videre mot Nordfjordeid. Mot øst går fylkesvei 698 via Hennebygda og Randabygda og Hopland mot Stryn. Veien her har fått navnet Panoramaveien på grunn av utsikten fra veien som er lagt høyt over Nordfjorden.

Referanser

Eksterne lenker 
 www.nordfjordpanorama.no

Bosetninger i Stad
Fergesteder i Vestland
Gloppens geografi
Sande videregående skole

Sande videregående skole (SVS) ligger i Holmestrand kommune i Vestfold. Den har ca. 500 elever i skoleåret 2009/10.

Skolen tilbyr utdanningsprogrammene studiespesialisering, elektrofag, idrettsfag, teknikk og industriell produksjon, design og håndverk, helse- og oppvekstfag samt medier og kommunikasjon.

Skolen fokuserer på samhold på skolen og elever og lærere har utformet disse verdiene; «glede», «respekt», «engasjement» og «ambisjoner». Skolens slagord er «Det lille ekstra».

Rektorer
 Wenche Lien (2019-)
 Even Storbråten (2014-2019, til Færder videregående skole)
 Gisle Birkeland (-2014)

Videregående skoler i Vestfold og Telemark
Skoler i Holmestrand
Edvarda Lie

Edvarda Klaudine Lie (født 3. april 1910 i Orkdal, død 8. juni 1983) var en norsk maler, tegner og illustratør.

Edvarda Lie tegnet til flere aviser og blader, blant annet A-magasinet, og illustrerte bokomslag og bøker, for eksempel Ali Baba og de førti røvere i 1946. I 1944 utgav  hun boka Anatomi for tegnere. Den ble gitt ut på nytt i 1976. I perioden 1960 til 1964 utførte hun veggmalerier til Narvik rådhus. Fra 1936 til 1947 underviste Edvarda Lie også i motetegning ved Statens håndverks- og kunstindustriskole i Oslo. Bildene hennes er ofte preget av sikker figurtegning, lette, lyse farger og tidstypisk dekorativ flatestil.

Edvarda Lie vokste opp på Vestvågøy. Hun utformet seinere blomsterdekoren nederst på stakken til Lofotbunaden.

Referanser

Eksterne lenker 
 Bildeeksempler i Tegnerforbundets arkiv

Norske malere
Norske tegnere
Norske illustratører
Fødsler i 1910
Dødsfall i 1983
Arkeologiåret 1872

Arkeologiåret 1872 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1872.

Funn
 Loughton Camp i Epping Forest «oppdages» av Benjamin Harris Cowper.
 Våren – Første del av Lenape Stone sies å ha blitt oppdaget i Bucks County, Pennsylvania av Barnard Hansell.

Publiseringer
 William Copeland Borlase – Nænia Cornubiæ: a descriptive essay, illustrative of the sepulchres and funereal customs of the early inhabitants of the county of Cornwall.

Andre hendelser
 Tromsø Museum blir etablert.
 Artur Hazelius påbegynner Skandinavisk-etnografiska samlingen, som danner grunnlaget for Nordiska museet og Skansen i Stockholm.
 3. desember – George Smith legger fram den første oversettelsen av Gilgamesj til et møte ved Society of Biblical Archaeology i London.

Fødsler
6. mai – Hans von und zu Aufseß, tysk baron, antikvar og grunnlegger av Germanisches Nationalmuseum (født 1801)
17. mai – Peter Goessler, tysk arkeolog (død 1956)
19. juli – Julius Ailio, finsk arkeolog og politiker (død 1933)
25. september – Paul Reinecke, tysk arkeolog (død 1958)
25. oktober – Alexander Hardcastle, kaptein i den britiske marinen og amatørarkeolog (død 1933)
2. desember – Juhani Rinne, finsk arkeolog (død 1950)
28. desember – Samson Eitrem, norsk klassisk filolog og papyrolog (død 1966)