Paracelsus

Paracelsus ble født Theophrastus Bombastus von Hohenheimen (11. november eller 17. desember 1493 i Einsiedeln i Sveits, død 24. september 1541) og var en berømt lege, alkymist og astrolog. Etter hvert tok han navnet Paracelsus, som betyr «ved siden av, lik» Cornelius Celsus, en romersk lege i antikken. Som Paracelsus endret han fornavn til Philippus Aureolus. 

Han huskes i første rekke for sin utvikling av kirurgiske metoder, medisinsk kjemi og sin teoriutvikling omkring medisiner og deres egenskaper. Han er i dag kjent som «toksikologiens far» for sitt bidrag til moderne legevitenskap.

Bakgrunn 
Paracelsus' far Wilhelm Bombast von Hohenheim, tilhørte lavadelen i Schwaben, men giftet seg med den sveitsiske Elsa Oschner og arbeidet som lege ved pilegrimsveien som førte til benediktinerklosteret Einsiedeln. 

Moren hadde vært mer eller mindre leilending, så selv ved sønnens død i 1541 ble det gjort krav på hans eiendeler fra Einsiedelns kirkelige myndigheter som en gang hadde tvunget hans mor til hoveri-arbeid for seg. Dette kan forklare at mange samtidige portretter av Paracelsus bærer inskripsjonen Alterius non sit qui suus esse potest (= La ham ikke være noen annens så lenge han kan være sin egen [herre]). Paracelsus var som barn så skrøpelig at han ikke ble forventet å vokse opp, men studerte i Basel og siden i Würzburg under abbed Trithemius, kjent for sin okkulte boksamling. I ett år arbeidet Paracelsus i Tyrols sølvgruver som analytiker. 

Han skal ha tatt en eksamen i medisin fra universitetet i Wien i 1510, da han bare var 16 år. Han skal videre ha tatt en doktorgrad ved universitetet i Ferrara i 1516.  

Forebyggelse var han også opptatt av. Han anbefalte et måteholdent kosthold, og inntak av arkana, dvs. hemmelige midler med ekstrakter av urter som krokus og melisse, og ikke minst stoffer som gull og perler. Gull, oppløst i en væske, regnet han som «den mektigste av alle eliksirer» som verner mot enhver sykdom. Nest etter gull kom effekten av pulveriserte perler.   

Paracelsus' språk og vidsyn gjorde hans skrifter til de mest betydningsfulle dokumenter i tidlig tysk litteratur. Men innholdet ender ofte i uklare konklusjoner, etter en miks av utsagn fra en lege som deretter uttaler seg som filosof og mystiker. Paracelsus lar seg ikke sette i bås. Hans skrifter er fylt av teorier som ofte formidler verken praksis eller empirisk observasjon, heller dreier det seg om spekulasjoner og betraktninger som hopper like fritt fra emne til emne som Paracelsus selv flakket om.

Bibliografi 
 Die große Wundarzney. Ulm 1536.
 Opus Chirurgicum. Bodenstein, Basel 1581.
 Husersche Quartausgabe (medisin og filosofi). Basel 1589
 Chirurgische Bücher und Schriften. Basel 1591 og 1605
 Straßburger Ausgabe. 1603 
 Opera omnia medico-chemico-chirurgica, Genevae, Vol3, 1658.
 Philosophia magna, tractus aliquot, Köln 1567.
 Philosophiae et Medicinae utriusque compendium, Basel 1568.
 Astronomia Magna (også kjent som Philosophia Sagax) 1537
 Opus puramirum
 De natura rerum

Referanser

Paracelsus i media 
 Paracelsus er tittelen på en film fra 1943 av Georg Wilhelm Pabst.
 I mangaserien Fullmetal Alchemist, er handlingsforløpet at Paracelsus lyktes i sin alkymiforskning, noe som gjorde ham udødelig. Han skal være Edward Elrics far.
 I tegneserien Fantomet, fikk Det første Fantomet sin hodeskallering fra Paracelsus – en ring som skal ha blitt smidd fra Jesu nagler, og vært i keiser Neros eie.

Litteratur 
 Grell, Ole Petter, red; Paracelsus, The Man and His Reputation, His Ideas and Their Transformation Köln 1998, ISBN 90-04-11177-8
 Rippe, Olaf; Madejsky, Margret; Amann, Max; Ochsner, Patricia; Rätsch, Christian; Paracelsusmedizin, Aarau, Sveits 2001 ISBN 3-85502-692-0

Eksterne lenker 
 

 Theophrastus Paracelsus – detaljert omtale fra Catholic Encyclopedia
 En resept av Paracelsus
 online-uistilling ''National Library of Medicine
 Filosofileksikon, tysk

Farmasøyter
Farmasihistorie
Esoterisme
Humanister
Sveitsiske leger
Personer fra Einsiedeln
Fødsler i 1493
Dødsfall i 1541
Astrologer