alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Olympos

For fjellet på Kypros se Olympos (Kypros)

Olympos (gresk: Όλυμπος, også kjent som Ólymbos, Olympen eller Olympus, på gresk kart Oros Olympos) (2 917 moh.) er et fjell øst i Hellas og det høyeste i landet.

Ifølge gresk mytologi levde de greske gudene på toppen av Olympos, rett over skyene. Her var det tordenguden Zevs som regjerte sammen med kona Hera over de andre olympiske gudene. Fjellet ble først besteget i 1913, da det tidligere ble det ansett som blasfemisk å klatre opp på gudenes fjell.

Fjellet er lokalisert på grensen av Thessalia og greske Makedonia, rundt 100 km fra Thessaloniki, den nest største by i Hellas. Olympos har 52 topper. Den høyeste toppen er Mytikas, som betyr «nese», og stiger 2 917 meter. Det er en av de høyeste i fjelltoppene i Europa i henhold til topografisk betydning. Olympos er kjent for en meget rik flora med mange arter. Det er gresk nasjonalpark og verdens biosfærereservat

Gudenes evige bosted 
I gresk mytologi er Olympos sett på som stedet hvor de tolv olympiske guder bodde i antikkens Hellas. De opprettet dette stedet etter at de hadde gått seirende ut av krigen med titanene. Stedet er nevnt i flere greske mytiske fortellinger. I henhold til Homer i Odysseen:

Således talte Atene, den blåøyde guddom, og svevet 
opp til Olymp, hvor man sier at gudenes evige bolig
kneiser urokket, ei rystet av storm eller vætet av regnskyll.
Ei kommer sneen den nær, i strålende lysglans. Hist oppe
dveler de salige guder i fryd til dagenes ende.

Bilder

Se også 
 Liste over fjell i Hellas

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fjell i Hellas
Steder i gresk mytologi
Biosfærereservater
Fjell over 2000 meter
Kyklop

Kykloper  (jfr. gresk κύκλωψ [kyklops], «rundøye»), er en art kjemper i gresk mytologi og diktning, kjennetegna ved at de bare har ett øye. Fra mytene kan det utskilles to generasjoner av kykloper:

De første kyklopene
Disse var avkom av Uranos og Gaia. Ifølge Hesiod var de sterke, sta og motbydelige. Mytene navngir tre kykloper; Arges, Brontes og Steropes som betyr torden, lyn og lys. Uranos fryktet styrken deres og stengte dem inne i Tartaros. Seinere slapp en annen sønn av Uranos og Gaia – Kronos – dem fri. Etter at de hadde hjulpet Kronos med å styrte og kastrere faren, ble de igjen innstengt i Tartarus. Herfra ble de satt fri av Zevs for å smi lyn for ham, til bruk i kampen mot Kronos og de andre titanene. 

Kyklopene skapte også Poseidons trefork, Artemis’ pil og bue, og hjelmen som Hades ga til Persevs. De var også smedsvenner hos Hefaistos. Kyklopene ble drept av Apollon etter at Zevs hadde drept Apollon sin sønn Asklepios med et lyn smidd av dem.

Senere sagn sier at det er kyklopene som har bygd de gigantiske steinmurene som står igjen etter Tiryns og Mykene. Det heter seg også at lyden som kommer fra aktive vulkaner er kyklopene som arbeider.

De andre kyklopene
Ifølge denne myten er kyklopene enøyde kjemper som bor på ei øy. En navngitt kyklop, Polyfemos, var sønn av Poseidon. 

I Homers Odysseen kommer Odyssevs til kyklopøya og finner ei hule, der de forsyner seg av mat som står framme. Det viser seg å være hula til Polyfemos, som kommer hjem og stenger utgangen for mennene. Deretter begynner han å ete dem – to hver dag.  Odyssevs byr Polyfemos å drikke en sterk vin han har med seg, og når kyklopen i godt lune spør om fremmedkarens navn, svarer Odyssevs: «Ingen». Når Polyfemos har sovna, tar mennene et herda spyd som de kjører ned i øyet til kyklopen. Kjempen setter i å skrike, slik at naboene hans spør om det er noen som plager han, siden han skriker slik. Polyfemos sier at «Ingen» plager han, og dermed kommer ingen han til unnsetning.

Den blinda Polyfemos er bestemt på å ikke la mennene slippe ut, men de kommer seg ut av hula ved å henge seg fast i ulla under buken på kjempesauene når de skal ut på beite. Polyfemos stryker over ryggen på hver sau for å forsikre seg om at mennene ikke rir dem.

Opphav
Siden kyklopene er kjent for sin smedkunst, har noen forskere foreslått at opphavet til de enøyde kyklopene kan komme av at smeder brukte en skinnlapp over det ene øyet for å beskytte seg mot gnister. 

Den andre generasjonen av kykloper har lite med de første å gjøre. De nevnes aldri i forbindelse med smiing. Mange mener at Polyfemos ikke var kyklop før Homer gjorde han til det i Odysseen. Ett forslag er at Polyfemos har tilhørt triamantene, som i kretiske sagn var menneskeetende uhyrer som hadde et tredje øye i bakhodet.

Referanser

Kilder

Litteratur
Holbek, Bengt og Iørn Piø 1979: Fabeldyr og sagnfolk. København: Politikens Forlag. ISBN 87-567-3236-8

Vesener i gresk mytologi
Politiets utlendingsenhet

Politiets utlendingsenhet (PU) er et særorgan i den norske Politi- og lensmannsetaten med ansvar for asyl- og utlendingssaker. Enheten, som ble opprettet i 2004, er underlagt Politidirektoratet og har rundt 520 ansatte.

PUs hovedoppgaver er registrering av asylsøkere, fastsetting av identitet og uttransportering av personer uten lovlig opphold i Norge. I tillegg driver PU Politiets utlendingsinternat på Trandum, familieenhet på Haraldvangen og Utreisesenteret ved Oslo Gardermoen.

PU er delt inn i fire avdelinger:
Felles enhet for ID-avklaring (FID)
Felles enhet for operative tjenester og retur (FOTR)
Felles enhet for internat og flyplasslogistikk (FIF)
Felles enhet for Juridisk, analyse, grensekontroll og etterretning (FJAGE)
Videre er fire stabsfunksjoner lagt direkte under sjef PU. Dette inkluderer stab for internasjonalt samarbeid, stab for kommunikasjon, stab for virksomhetsstyring og stab for HR og HMS.

Til Politiets utlendingsinternat bringes personer som skal sendes ut av landet og personer hvor det er tvil om identitet. Utlendingsloven gir grunnlag for internering av personer som skal sendes ut (utlendingsloven § 41) og i saker hvor det er tvil om korrekt identitet (utlendingsloven § 37).

I 2021 ble PU gitt ansvar for Norges nasjonale ETIAS-enhet, lokalisert til Bodø.

Ledere for Politiets utlendingsenhet 
 Knut Holen, 2004
 Arne Jørgen Olafsen, 2005 - 2006
 Ingrid Wirum, 2007 - 2013
 Kristin Ottesen Kvigne, 2013 - 2016
 Morten Hojem Ervik, 2016 - 2018
Arne Jørgen Olafsen, 2018 -

Referanser

Eksterne lenker 
 Politiets utlendingsenhet, offisielt nettsted

Norsk politi
Etableringer i 2004
Innvandring til Norge
Immigrasjonsmyndigheter
Ballynahinch (Down)

Ballnahinch er en by i grevskapet Down i Nord-Irland. Den begynte som et kursted, men har utviklet seg til en markedsby for bønder i omegnen.

Byen ble grunnlagt i det 17. århundre av Sir George Rawdon, og hans familie eide det meste inntil opprøret i 1798. Slaget ved Ballynahinch betydde sluttet for United Irishmen, bevegelsen som sto bak opprøret. 

I januar 1997 ble tre soldater som var utenfor tjeneste nesten drept av en PIRA-bombe. En av dem sjekket rutinemessig under bilen sin, og kom borti kvikksølvmekanismen som utløste bomben som var plassert der. Heldigvis for soldatene var bomben konstruert for å drepe personer inne i bilen, og sprengkraften gikk derfor oppover og ikke utover. 

Hovedveien A24 mellom Belfast og Newcastle går gjennom byen. En langvarig kampanje for å få den lagt utenom byens sentrum har pr. januar 2005 ikke ført frem. Siden 1990-årene har en rekke tiltak blitt satt i verk for å kontrollere trafikken, men mengden kjøretøy som passerer gjennom sentrum betyr at Ballynahinch er sterkt preget av trafikkvansker.

Eksterne lenker 
 

 

Byer i Down
Newcastle (Nord-Irland)

Newcastle er en kystby i grevskapet Down i Nord-Irland. Den er kjent for sin sandstrand, golfbanen til Royal County Down Golf Club og Route 66 Automobile Museum.

Sør for byen ligger Mournefjellene. Naturområdene Tollymoreskogen og Donardparken, med Slieve Donard, tiltrekker mange fotturister.

Eksterne lenker 
 

Byer i Down
Glukose

Glukose, også kalt druesukker, er et karbohydrat med den kjemiske formelen C6H12O6. Glukose er den forbindelsen plantene fremstiller i fotosyntesen. Glukose spiller i tillegg en viktig rolle under celleåndingen. Glukose er et monosakkarid (mono = én), og er den mest utbredte sukkerarten i planteriket. Glukose og fruktose er byggesteiner i sukrose (sakkarose), som er et disakkarid (di = to). Sukrose er det sukkeret vi bruker mest i dagliglivet og kalles også for bordsukker. Glukose finnes i fri tilstand i honning, grønnsaker og frukt. Glukose inngår videre som byggestein i sammensatte sukkerarter og i polysakkarider som cellulose og stivelse.

Alle karbohydrater, unntatt kostfiber (cellulose), blir omdannet til glukose i kroppen. Menneskekroppen kan kun ta opp monosakkarider (glukose, fruktose eller galaktose). Denne prosessen begynner allerede i munnen og fortsetter i tynntarmen. Når karbohydratene er brutt ned går de med blodet til leveren og omdannes der til glukose. Derfra går glukosen ut i blodbanen, og føres rundt til alle cellene ved hjelp av blodårene, og fraktes så inn i cellene ved hjelp av hormonet insulin. Noe av glukosen blir lagret i lever og muskler som stoffet glykogen, og er en reservekilde når vi trenger det. 

Bindingene mellom sukkerenhetene (monomerene) i sammensatte sukkerarter bestemmer om kroppen klarer å dele dem opp til monomerer, for så å ta dem opp. Som regel klarer kroppen å bryte alle alfa-bindinger, men ingen beta-bindinger. Stivelse inneholder bare alfa-bindinger og kan derfor brukes til energi. Cellulose er lange glukosekjeder med beta(1,4)-bindinger imellom seg, og kan derfor ikke nedbrytes og absorberes. Fiber fungerer derfor ikke som et sukker for oss, men det har andre effekter som bl.a. økt peristaltiske bevegelser i tarmene. 

Et unntak fra regelen er laktose som består av glukose og galaktose bundet sammen med en beta (1,4)-binding, men som nesten alle barn og de fleste voksne i Europa, Midtøsten og India likevel kan spalte via enzymet laktase. Voksne personer som helt eller delvis mangler dette enzymet får det som kalles laktoseintoleranse. I ur-amerikanske (99%), østasiatiske (>90%) og afrikanske folkeslag (20%-90%) er forekomsten av laktoseintoleranse generelt høyere enn i europeiske folkeslag (2%-20%).

Referanser

Eksterne lenker 

 

Monosakkarider
ATC V04C
The New York Times

The New York Times er en amerikansk avis som blir utgitt i New York og distribuert over hele USA og i mange andre land. Den ble grunnlagt den 18. september 1851 av Henry Jarvis Raymond og George Jones. Raymond var også en av grunnleggerne av nyhetsbyrået Associated Press i 1856. Avisens opplag er 571 500 hverdager på ukedager (nov. 2016) og 1 087 500 på søndager (mai 2016).

The New York Times har sitt hovedkontor i New York. Avisen har 16 lokalkontorer i New York-regionen, 11 nasjonale kontorer og 26 internasjonale kontorer.

Adolph Ochs kjøpte The New York Times i 1896 og under hans lederskap fikk avisen internasjonal rekkevidde, utbredelse og omdømme. Etter at hovedkontoret ble flyttet til et nytt høyhus på New Yorks 42. gate ble området omdøpt til Times Square i 1904. Avisen eies idag av mediekonsernet The New York Times Company, hvor etterkommere av Ochs fortsatt har en dominerende rolle.

Stil
Avisen benytter fullformat. I artiklene brukes vanligvis høflighetsform framfor bare etternavn ved omtale av personer (unntatt i sportsseksjonen). Overskriftene har tradisjonelt vært ordrike, ofte ledsaget av forklarende underoverskrifter, men dette er noe avisen nå beveger seg bort fra. Andre eksempler på Times''' konservative stil er den sene overgangen fra seks til åtte spalter og motviljen mot fargefotografier – det første forsidebildet i farger kom 16. oktober 1997. De dagene avisen ikke har et større førstesideoppslag plasseres den viktigste saken oftest i forsidens øvre høyre spalte.

Overskriftene er satt i ulike variasjoner av Cheltenham, mens brødteksten er satt i 8,7 punkts Imperial.

Redaksjonell profilNew York Times''' motto «All the News That's Fit to Print» står trykt på forsiden, og avisen regnes gjerne som en journalistisk standard («Newspaper of record») i USA, hva som også avspeiler seg i at den gjennom tidene har mottatt over 120 Pulitzerpriser, langt flere enn noen annen nyhetsorganisasjon.

Leserkretsen heller mot den liberale siden i det amerikanske politiske spektrum, ifølge en undersøkelse som ble foretatt av det uavhengige Pew Research Center i 2014. En undersøkelse som ble foretatt av den konservative meningsmålingsinstitusjonen Rasmussen Reports i 2007 viste at 40 prosent av informantene mente avisen helte mot liberale synspunkter, mens 11  prosent mente den lå nærmere konservative holdninger og 20  prosent syntes den opptrådte nøytralt overfor begge sider. På den annen side er avisen fra liberalt hold blitt beskyldt for å fremme høyreorienterte holdninger spesielt innenfor utenrikspolitiske spørsmål.

Den redaksjonelle profilen blir gjerne oppfattet som liberal i nasjonal kontekst.

Referanser

Eksterne lenker
 
 The New York Times Company

Riksaviser i USA
Aviser etablert i 1851
Mottakere av prisen for ytringsfrihet (Four Freedoms Award)
Telekommunikasjon

Telekommunikasjon er kommunikasjon ved hjelp av tegn, lyd og bilder over større avstander. Begrepet gjelder særlig formidling av budskap med elektromagnetisk teleteknikk som telegrafi, telefoni, radio, fjernsyn, datakommunikasjon, datanettverk og alarmtjenester, men telekommunikasjon omfatter også andre hørbare og synlige innretninger som jungeltrommer, varder, semaforering og annet. Post, bøker, aviser, foto og film regnes ikke som telekommunikasjoner.

Moderne samfunn er helt avhengig av velfungerende telekommunikasjoner, og industri og aktiviteter som er knyttet direkte til telekommunikasjoner, utgjør nesten 3 % av verdens totale økonomi. De tradisjonelle informasjonskanalene og telekommunikasjonsmidlene vil i framtiden trolig konvergere, det vil si smelte sammen til ett medium.

Teleteknikk 
Enkeltdelene i et telekommunikasjonssystem består av en sender, et transmisjonsmedium (linje) og en mottaker. En eller flere kanaler kan realiseres i et transmisjonsmedium ( se baseband, bredbånd og multipleksing). Senderen er en innretning som omdanner eller koder meldingen til et fysisk overførbart signal. Transmisjonsmediet, på bakgrunn av sin natur, vil sannsynligvis endre og gjøre signalet dårligere på veien fra senderen til mottakeren. Mottakeren har en dekodingsmekanisme som er i stand til å gjenskape beskjeden dersom en viss grense for degradering av signalet er ikke er oversteget. I noen tilfeller er den endelige "mottaker" øyet og/eller øret (eller i enkelte tilfeller andre sanseorganer) og gjenskapingen av meldingen blir gjort i hjernen.

Telekommunikasjon kan gå fra punkt-til-punkt, punkt-til-flere-punkt eller kringkasting. Kringkasting er kommunikasjon som går fra en sender til mange mottakere. Punkt-til-flere-punkt er en mindre form for kringkasting. Eksempler på kringkasting er fjernsyn og radio, mens et eksempel på punkt-til-flere-punkt kommunikasjon kan være bruk av mindre radiosamband (f.eks. jaktlag).

En av oppgavene for en telekommunikasjonsingeniør er å analysere fysiske egenskaper for linje eller transmisjonsmedium, og de statistiske egenskaper til en melding for å utvikle den mest effektive koding- og dekoding-mekanismene.

Se også 
 Informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT)
 Synkront optisk nettverk

Eksterne lenker 
 Norsk telemuseum
Rostrevor

Rostrevor er en by i grevskapet Down i Nord-Irland. Den ligger ved Carlingford Lough og Slieve Martin. 

Utenfor byen står megalittene Cloughmore og Kilfeaghan dolmen.

Eksterne lenker 
 

Byer i Down
Banbridge

Banbridge er en by i grevskapet Down i Nord-Irland. Den ligger ved elven Bann og hovedveien A1. Den vokste opp omkring en skysstasjon og linindustri. Byen er administrasjonssenter for distriktet Banbridge.

Byen er kjent for en veiundergang fra 1834, kalt The Cut, som går under hovedgaten. Den er blant de tidligste i sitt slag, og ble konstruert for at hestekjerrer skulle slippe å kjøre opp en bratt bakke. 

Nær Banbridge ligger Lisnagade fort og Loughbrickland crannog, som ble konmstruert omkring år 500. 

Kaptein Francis Crozier ble født i Banbridge, og det står en statue av ham ved sentrum. I 1840-årene var han kaptein på HMS «Terror», og ledet en ekspedisjon som utforsket Antarktis.

Eksterne lenker 
 

Byer i Down
George Soros

George Soros, opprinnelig navn György Schwartz (født 12. august 1930 i Budapest) er en amerikansk finansmann og filantrop.

Bakgrunn og virke 
Han vokste opp i Ungarn, og overlevde krigen trass sitt jødiske opphav. Soros utvandret til London i 1953, og videre til New York i 1956. Han stiftet Quantum-fondene sammen med Jim Rogers i 1969.

Sors ble kjent innen finansverden da han under valutauroen i 1992 tjente en milliard amerikanske dollar på å ta posisjoner der han tjente penger dersom pundet svekket seg .

Senere ble han kjent for sin rolle i roserevolusjonen i Georgia. Han bevilget store summer til demokratenes kandidater før presidentvalget i USA i 2004 for å hindre at George W. Bush ble gjenvalgt. Soros driver stiftelsen Soros Foundation, som blant annet finansierer Open Society Institute. Soros startet sitt filantropiske arbeid i Øst-Europa midt i 1980-årene, for å støtte sivilsamfunnet mot det kommunistiske regimet.

Soros har skrevet flere bøker, blant annet Alchemy of Finance og The New Paradigm for Financial Markets. Begge bøkene drøfter vitenskapsfilosofi. Soros hevder at de naturvitenskapelige metodene som matematikk og statistikk kommer til kort i samfunnsfagene, som preges av at observatørene også er aktører. Deres evne til å observere klart blir dermed dårligere. Denne tendensen er særlig sterk innen finansverdenen, hvor prisene på finansaktiva påvirkes av hvordan de blir oppfattet av markedsaktørene. Samtidig blir oppfatningen påvirket av prisene. Denne mekanismen kaller Soros refleksivitet.

Formuen hans ble i 2008 anslått av Forbes til å være på over 45 milliarder kroner.

Soros har støttet antikorrupsjonsarbeid og har vært talsmann for å åpne grenser for flyktninger, blant annet i sitt fødeland Ungarn. I 2017-2018 drev Viktor Orban, Ungarns statsminister, en omfattende kampanje mot Soros. Kampanjen besto blant annet av en rekke plakater med slagord mot Soros og beskrives som antisemittisk. Ifølge New York Times skal bildene av Soros brukt i kampanjen ha blitt manipulert slik at nesen fremsto lengre. Soros betalte for den unge, liberale Orbans utdanning ved Oxford i 1989 og støttet Orbans regjering økonomisk for å rydde opp i forurensing i landet.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Forretningsfolk fra USA
Filantroper fra USA
Investorer
Tradere
Personer fra USA født i Ungarn
Personer fra Budapest
Diazepam

Diazepam er et legemiddel i gruppen benzodiazepiner og er et hypnotikum (sovemiddel), sedativum (beroligende), anxiolytikum (angstdempende) og antiepileptikum (krampestillende). Det gis som tabletter, dråper, stikkpiller eller injeksjon. På grunn av deres effekt på sentralnervesystemet er diazepam og andre benzodiazepiner gjenstand for misbruk. I klinisk praksis anvendes diazepam  mest mot angst, uro og søvnvansker.

I Norge markedsføres diazepam under produktnavnene Stesolid, Valium og Vival.

For noen epilektikere er det ikke uvanlig å ha rektal stesolid (rektalsprøyte) lett tilgjengelig. Medisinen er egnet for å stoppe noen former for epileptiske anfall på en rask måte.

Bruksområder 
Diazepam brukes ved behandling av angst, fobier, uro, spenninger, aggresjon, kramper og ved søvnvansker. Sammen med andre preparater benyttes Valium ved depresjoner med angst, uro og rastløshet. Valium brukes også som beroligende middel før operasjoner, undersøkelser og prøvetaking som kan skape uro.

Mulige bivirkninger 
Som alle legemidler kan Diazepam forårsake bivirkninger, men ikke alle får det.

Mest vanlige bivirkninger 
 Tretthet
 Søvnighet

Mindre vanlige bivirkninger 
 hodepine
 svimmelhet
 konsentrasjonsvansker
 muskelsvakhet
 vanskeligheter med å samordne bevegelsene, spesielt hos eldre.

Sjeldne bivirkninger 
 rastløshet
 uro
 irritabilitet
 aggressivitet
 vrangforestillinger
 mareritt
 hallusinasjoner (mest vanlig hos barn og eldre)
 hudreaksjoner
 gulsott
 åndedrettshemming
 blodtrykksfall
 hjertesvikt
 kvalme 
 munntørrhet
 forstoppelse
 inkontinens
 mangelfull tømming av urinblæren
Fall og brudd er sett hos brukere av denne typen legemiddel. Det er økt risiko hos de som samtidig bruker beroligende midler (inkludert alkohol) og hos eldre.

NB: Denne nettsiden er kun til informasjon og er ikke en legemiddel-side. Dersom du opplever ubehagelige bivirkninger, ber vi deg ta kontakt med en lege.

Abstinenssymptomer 
Når du slutter å bruke diazepam etter lengre tids behandling, bør dosen trappes ned gradvis. På den måten minsker risikoen for at du får uønskede ettervirkninger. Rådfør deg med legen om dette.

Vanligste ettervirkninger/abstinenser 
 Søvnforstyrrelser
 Depresjon
 Høyere følsomhet for sansene

Andre symptomer 
 Økt angst
 gastrointestinale symptomer
 Økt følsomhet for: lys, støy, lukt og smak
 Insomnia/Søvnløshet
 Muskelkramper
 Paranoide tanker
 Rastløshet
 Anfall
 Skjelvinger
 Problemer med å sove
 Synsforstyrrelser

Sammensetning av Valium, Vival og Stesolid 
 Virkestoff er diazepam (Valium 5 mg)  (Vival 2 mg , 5 mg)  (Stesolid 2 mg, 5 mg)
 Hjelpestoffer for 5 mg er laktosemonohydrat (100 mg per tablett), maisstivelse, magnesiumstearat, gult jernoksid (E 172)
 Hjelpestoffer for 2 mg er  laktose 57 mg, potetstivelse, polysorbat 80 (E433), mikrokrystallinsk cellulose (E460), magnesiumstearat og talkum

Se også 
Benzodiazepin
Psykoaktivt stoff

Referanser 

 

Sløvende legemidler
Krampestillende legemidler
Benzodiazepiner
ATC N05B
Ballinakill

Ballynakill er en liten by i Laois i Irland. Den oppsto som en markedsby og har et rettlinjet gatenett fra det 18. århundre.

Byen har et slott, Ballinakill slott.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Laois
Portlaoise

Portlaoise, tidligere kalt Maryborough, er administrasjonsbyen i grevskapet Laois i Irland. Den ble grunnlagt som Fortet Maryborough av dronning Maria I av England og Irland i 1556. 

Over hele byen finnes det spor etter tiden som garnisonsby. Det gamle fengselet har blitt omgjort til et kultursenter. 

I nærheten av byen ligger Dunamaseklippen, en keltisk befestning som skal ha blitt bemerket av Ptolemaios på 100-tallet. I 845 ble den daværende besetningen plyndret av vikinger. Det ligger også tre herregårder i nærheten: Emo Court, fra det 18. århundre og tegnet av James Gandon, Ballyfin House, som nå er en privatskole, og Mountmellick.

Portlaoise fengsel er et høysikkerhetsfengsel som særlig har vært brukt til terrorister fra Nord-Irland. Etter at amnestiet som ble nedfelt i Belfastavtalen trådte i kraft har det vært færre fanger innen denne kategorien.

Eksterne lenker 
 

Byer i Laois
Bosetninger etablert i 1556
1556 i Asia
Kation

Et kation er et positivt ladd ion, det vil si at det er flere protoner enn elektroner i partikkelen. Et kation består ofte av et enkelt, positivt ladd metall-atom. Kationer danner salter sammen med sine negative motstykker, anioner.

Eksempler på kationer 
H+ = hydrogen-ion (se syre)
NH4+ = ammonium-ion (se også ammoniakk og nitrogen)
K+ = kalium-ion
Ca2+ = kalsium-ion
Mg2+ = magnesium-ion
Fe2+ = toverdig jern-ion 
Fe3+ = treverdig jern-ion (se rust)
Al3+ = aluminium-ion

Se også 
Anion
Ion

Litteratur

 
 

Ioner
Fysikalsk kjemi

en:Ion#Ions
sq:Kationi
sv:Jon#Katjon
zh:阳离子
AOL

AOL (tidligere America Online) er en amerikansk mediebedrift og internettleverandør. Selskapet ble grunnlagt i 1985 og eies i dag av Time Warner. AOL var et av de første selskapene som tilbød tilgang til internett for allmennheten. I dag står AOL også bak snakkeprogrammet AOL Instant Messenger.

AOL tilbyr mobiltjenester under merkenavnet AOL Mobile.

Eksterne lenker 
 
 Nettportal

Teleselskaper
Medieselskaper fra USA
WarnerMedia
Selskaper etablert i 1985
1985 i USA