alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Grunnlinje (havrett)

Grunnlinje angir innen havrett en kyststats avgrensning mot havet, en sammenhengende linje rundt kysten som dannes av grunnlinjene. Grunnlinjer er geodetiske linjesegmenter (rette linjer) trukket mellom grunnlinjepunkt, dvs. kystens ytterpunkter, inkl. nærliggende øyer, holmer og skjær som ikke overskylles av bølger ved lavvann. Grunnlinjen danner utgangspunkt for fastlegging av landets indre farvann, territorialgrense, tilstøtende sone, fiskerigrense, økonomisk sone og midtlinje til andre kyststater.

Fjorder, bukter og mindre havområder innenfor grunnlinjen utgjør indre farvann, hvor i praksis kyststaten har samme jurisdiksjon som på landterritoriet. Det tilgrensende sjøbeltet utenfor grunnlinjen kalles sjøterritoriet (eller territorialfarvann) hvor kyststaten har full suverenitet og jurisdiksjon. Fremmede fartøyer har imidlertid rett til uskyldig gjennomfart i sjøterritoriet og til stans eller ankring i sjøterritoriet når dette er nødvendig på grunn av force majeure eller havsnød, eller for å yte assistanse til personer, skip eller luftfartøyer som er i fare eller nød. Sjøterritoriet strekker seg fra og med 1. januar 2004 ut til 12 nautiske mil fra grunnlinjene langs kysten, jf. lov om Norges territorialfarvann og tilstøtende sone § 2. Norges sjøgrenser mot de tilstøtende sjøterritorier til Russland og Sverige er regulert gjennom felles overenskomster av henholdsvis 1957 og 1909.

Norge 

Langs norskekysten er det stor variasjon i avstanden mellom fastlandets kyst og grunnlinjen. Langs sørlandskysten og særlig Jæren ligger grunnlinjen kloss opptil fastlandet, mens den utenfor Trøndelag og Nordland ligger 30-40 km fra fastlandet. Det desidert største havområdet som ligger innenfor grunnlinjen er Vestfjorden og utenfor Bodø ligger grunnlinjen opptil 90 km (50 nm) fra fastlandet.

I mellomkrigstiden var det en stor utenrikspolitisksak om å avgjøre Norges standpunkt vedr. grunnlinjen, hvilket hadde en stor betydning for hva som senere skulle tilfalle norsk kontinentalsokkel, og vår oljerikdom. Sentrale personer her var C. J. Hambro og Halvdan Koht.

Lange eller korte grunnlinjer 
Norge har en meget «komplisert» kystlinje, ved at fastlandet i de fleste tilfeller er omkranset av en mengde øyer og skjær, gjerne med stor avstand fra fastlandet. På 1920-tallet var ikke Havretten like etablert som i dag, så Norge som kystnasjon hadde behov for å hevde sin rett, i hovedsak i forhold til fiskerier fra fremmede nasjoner. I arbeidet med å definere det indre farvannet var det viktig å fastslå og dette kunne utgå fra de ytterste skjær som ikke ble overskyllet av havet under normale forhold!

Referanser

Eksterne lenker 
 Grunnlinjer Statens kartverk
 Grunnlinjen rundt fastlandsnorge inntegnet i Kartverkets sjøkart.
 Forskrift om endring i forskrift om grunnlinjene for sjøterritoriet rundt Fastlands-Norge. Lovdata FOR-2003-10-10-1222 
 Forskrift om grensen for det norske sjøterritorium ved Svalbard. Lovdata FOR-2001-06-01-556
 Forskrift om grunnlinjen for sjøterritoriet ved Bouvetøya. Lovdata FOR-2005-02-25-174

Havrett
Samfunnsgeografi
Sollia (kommune)

Sollia er en tidligere selvstendig kommune i Innlandet som har vært del av Oppland fylke så vel som Hedmark fylke mens det eksisterte. Fra 1837 var Sollia del av Ringebu formannskapsdistrikt i Kristians amt. Solliden ble skilt ut som eget herred i 1864 og hadde da 386 innbyggere. I 1890 ble Sollien overflyttet til Hedemarkens amt. 1. januar 1899 ble en ubebodd del av Ringebu kommune overført til Sollien. Ved kgl.res. av 18. november 1921 ble herredsnavnet endret til Sollia. 1. januar 1965 ble Sollia, som da hadde 356 innbyggere, slått sammen med Stor-Elvdal kommune.

Referanser

Eksterne lenker 
 Bilde av Engebret O. Brænd, ordfører i Sollia, 1937

Tidligere kommuner i Hedmark
Tidligere kommuner i Kristians amt
Stor-Elvdals historie
Norske kommuner etablert i 1864
Kommuner opphørt i 1965
Horten Verft

Horten Verft A/S (på folkemunne kjent som Verven) var et verft i Horten kommune i Vestfold. Skipsverftet ble opprinnelig anlagt i 1820, først som orlogsstasjon, fra 1850 som marinens hovedverft. I 1854 fikk det navnet Karljohansvern verft.

I 1968 overtok staten og gjorde om Karljhansvern til et statseid aksjeselskap under navnet Horten verft.  Selskapet gikk konkurs i 1987 og aktiviteten opphørte da. Verftsområdet har siden blitt omgjort til næringspark, og heter i dag Horten Industripark as (HIP).

Se også 
Karljohansvern

Referanser

Eksterne lenker 
 

Næringsliv i Horten
Tidligere norske skipsverft
Hortens historie
Sjøfart i Vestfold og Telemark
Selskaper etablert i 1820
Selskaper opphørt i 1987
1820 i Norge
Artikler i sjøfart-prosjektet
Skurdalen

Skurdalen er en dal i Hol kommune i Viken fylke. Dalbunnen ligger ca. 750–800 moh. I Skurdalen ligger Skurdalsfjorden og Holmevatnet. Riksvei 40 går gjennom dalen på vei mellom Dagali og Geilo.

Hols geografi
Daler i Viken
Odd Wang Sørensen

Odd Wang Sørensen (født 22. desember 1922 i Borge i Østfold, død 10. april 2004 i Greåker) var en norsk landslagsspiller i fotball. Sørensen spilte klubbfotball for Sarpsborg-klubben Sparta, som han ble cupmester med i 1952. På det norske  spilte han 25 kamper, og scoret 17 mål.

I landskampen mot USA 6. august 1948 (en kamp Norge vant 11–0) scoret Sørensen fem av målene, hvilket er norsk rekord for antall mål i én og samme landskamp.

Eksterne lenker 
 
  Odd Wang Sørensen på Eu-Football.info

Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Norgesmestere i fotball
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1952
Fotballspillere under Sommer-OL 1952
Fotballspillere for FK Sparta Sarpsborg
Personer fra Fredrikstad kommune
Fødsler i 1922
Dødsfall i 2004
Windsor Castle

Windsor Castle er et slott i Windsor utenfor London som, sammen med Buckingham Palace i London og Holyrood Palace i Edinburgh, er en av hovedresidensene til den britiske monarken. Monarken bor vanligvis på slottet hver helg, i påsken og i veddeløpsuken på Ascot Racecourse i juni. Windsor Castle er den største bebodde borgen i verden, og også blant de eldste.

Eksterne lenker 
 

Slott i England
Vernede byggverk i England
Berkshire
Kongelige residenser i Storbritannia
Arkitektur i 1070-årene
Miklagard Golf

Miklagard Golf er en golfklubb på Kløfta, Ullensaker som åpnet i Juni 2001. Klubben har en 18-hulls internasjonal mesterskapsbane som har fått flere utmerkelser for kvalitet og design, tegnet av Robert Trent Jones jr. Hullene er oppkalt etter sagakonger og norrøne guder, Tore Waagø har vært daglig leder siden klubben startet opp.

Høsten 2018 startet en omfattende prosess hvor banen skal gjøres om for å gi plass til et større klubbhus, driving range og hotell, som ventes ferdig i 2020. 

Miklagard har flere kjente medlemmer. Jan-Are Larsen, Henrik Bjørnstad og Viktor Hovland, er blant de mest anerkjente spillerne klubben har. I tillegg har de flere spillere som satser på college golf.

Eksterne lenker
 Miklagard Golf – offisielt nettsted

Golfbaner i Norge
Idrettslag i Akershus
Idrettsanlegg i Viken
Sport i Ullensaker
Oslo Golfklubb

Oslo Golfklubb er en golfklubb ved Bogstadvannet på Bogstad i Oslo. Klubben ble grunnlagt i 1924 som den første golfklubben i Norge. Banen åpnet året etter.

I Golf Worlds kåring av Europas beste golfbaner i september 2019 ble Oslo Golfklubb rangert som nr. 55.

Historie

På begynnelsen av 1920-tallet kom skipsrederen Ragnar Halle tilbake til Kristiania etter et lengre utenlandsopphold, der han hadde fått interesse for golfspillet. Han skisserte opp en bane, og det ble opprettet en arbeidskomité for opprettelse av en golfbane. I juni 1924 mottok denne komiteen et tilbud fra grunneier Westye Egeberg på Bogstad gård om leie av 150 mål sør for Bogstadvannet. Få dager senere, 13. juni, ble det avholdt en konstituerende generalforsamling der Kristiania Golf Klub ble dannet. En av de første ansettelsene var skiløperen Johan Grøttumsbråten fra Sørkedalen, som ble ansatt som baneformann og assisterende greenkeeper.

De første hullene var snart klare, samtidig som banen ble utvidet etter som økonomien tillot det. Etter hvert kunne klubben ta seg råd til å anskaffe ytterligere mark, blant annet Himstadjordet, der Bogstad Camping nå ligger. Der lå det tre hull, som var i bruk frem til okkupasjonen, da tyskerne satte opp flere brakker der. Etter krigen ble det ansett at området var ubrukbart til golf, og det ble anskaffet ny mark langs Ankerveien.

De første årene fungerte en ombygd låve, Bjerkoddlåven, som klubbhus. Denne låven brant ned under andre verdenskrig. I 1935 ble de oppført et nytt klubbhus, som ble stående frem til det ble erstattet av dagens klubbhus våren 2020.

Oslo Golfklubb var i 1948 grunnleggende medlem av Norsk Golfforbund, senere Norges Golfforbund, sammen med Borregaard Golfklubb, Høsbjør Golfklubb og Bergen Golfklubb. Klubbens innflytelse i forbundet var stor. Fra 1948 til 1956 telte klubbmesterskapet i Oslo GK også som norgesmesterskap. I 33 av de første 50 årene i forbundets historie var lederen av golfforbundet Oslo-medlem.

Etter 2007-sesongen ble banen stengt for en omfattende oppgradering, og åpnet igjen våren 2009.

Internasjonale turneringer

Oslo Golfklubb var vertskap for Ladies European Tour-turneringen Ladies Norwegian Masters i 2002 og 2006 og Challenge Tour-turneringen Norwegian Challenge fra 1995 til 1997.

Referanser

Kilder
Oslo Golfklubb 25 år.
Oslo Golfklubb – 1924-1974.
Fra knickersadel til folkesport – Oslo Golfklubb 1924-1999.
Golf – den eventyrlige sporten. (Kleppen, 1998) ISBN 82-03-22276-5

Eksterne lenker

 Oslo Golfklubb – offisielt nettsted

Golfbaner i Norge
Idrettslag i Oslo
Idrettslag etablert i 1924
Idrettsanlegg i Oslo
Haga Golfpark

Haga Golfpark er Norges største golfanlegg, beliggende i Bærum utenfor Oslo. Anlegget består av en 27-hullsbane og en nihulls kortbane. 27-hullsbanen består av tre likeverdige nihullsbaner, hvor to av disse hver uke settes sammen til en full 18-hullsbane.

Eksterne lenker 
 

Golfbaner i Norge
Idrettsanlegg i Bærum
Burfjord

Burfjord (kvensk: Puruvuono, nordsamisk: Buvrovuotna) er administrasjonssenteret i Kvænangen kommune i Troms og Finnmark. I Burfjord finnes bank, post i butikk, bibliotek, bensinstasjon, kafé, skistadion, tre fotballbaner, barnehager, div. butikker, idrettshall, legevakt, helsesenter, sykehjem, tannlege, grunnskole og to dagligvarebutikker. Stedet er kjent for sitt gode idrettsmiljø, spesielt innen skisport. Tettstedet har  innbyggere pr. . Det samiske stedsnavnet, som antas å være opprinnelsen for de andre variantene, betyr "Grøtfjord".

Nærmeste lufthavner, er Sørkjosen og Alta, henholdsvis 77 km og 92 km med bil.

I russiske aktstykker fra 1600-tallet nevnes stedet som Pur Guba.

Referanser 

Tettsteder i Troms og Finnmark
Bosetninger i Kvænangen
Varangerhalvøya

Varangerhalvøya (nordsamisk: Várnjárga, kvensk: Varenkinniemi, finsk: Varangin niemimaa) er ei halvøy i Finnmark. Den avgrenses av Tanafjorden i vest og Varangerfjorden i sør. I nord og øst ligger Barentshavet. Halvøya kjennetegnes av høyfjellsvegetasjon. Det høyeste punktet er Stangenestind på 725 moh. Noen av byene og tettstedene på Varangerhalvøya er Vadsø, Vardø, Berlevåg og Båtsfjord.

Reiseliv 
Varangerhalvøya markedsføres som en attraktiv reiselivsdestinasjon som kan tilby både friluftsopplevelser og ulike festivaler.

Ressurser 
Til tross for at Varangerhalvøya er et stort område er ressursene ikke bestemt.

Se også 
 Varanger (region)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Varanger.com



Halvøyer i Troms og Finnmark
Landskap i Norge
Grense Jakobselv

Grense Jakobselv (skoltesamisk: Vue'rjemjokk nordsamisk: Vuorjánjohka) er ei grend i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Grenda ligger i et lite dalføre hvor Jakobselva renner nordover ut i Varangerfjorden. Elva markerer grensen mot Russland. Tidligere var det permanent bosetting i dalen, men denne ble fraflyttet sent på 1970-tallet og tidlig på 1980-tallet. Forsvaret har sin nordligste installasjon langs grensen i Grense Jakobselv, bemannet av personell fra Jarfjordkompaniet i Garnisonen i Sør-Varanger. 

For å markere Norges suverenitet over områdene øst til Jakobselva ble det bygget et kapell i Grense Jakobselv. Det ble innviet i 1869. Kapellet fikk sitt navn, Kong Oscar IIs kapell, ved kongens besøk i 1873.

Geologi 
Ved Grense Jakobselv finnes gneisbergarter med granulittfacies.

Bilder

Se også 
Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Om Garnisonen i Sør-Varanger på Forsvarets nettsted 

Bygder og grender i Troms og Finnmark
Forsvaret i Troms og Finnmark
Finnmarks historie
Bosetninger i Sør-Varanger
Den norske riksgrensen
Tidligere bosetninger i Troms og Finnmark
Sauda Fjordhotell

Sauda Fjord Hotel er et gammelt herregårdshotell som ble oppført i 1914, som rekreasjonssenter for velstående. Den gang var navnet Saude Turisthotel. Etter omfattende restaurerings- og oppussings-arbeid fremstår hotellet i dag som en perle av de helt sjeldne. Hotellet har tre etasjer. Ved hotellet er det gode parkeringsmuligheter, også for busser. Hotellet ligger i landlige omgivelser med vakker utsikt over Saudafjorden, i Saudasjøen 4 km. fra Sauda Sentrum. Ca 10 minutters kjøring til Sauda skisenter og andre merkede skiløyper.

Hotellet er hjemsøkt av et spøkelse kalt «Obersten». Dette er ifølge ansatte ved hotellet et gjenferd av en oberst som tok sitt eget liv i tredje etasje på rom 315.

Eksterne lenker 
 Sauda Fjord Hotel
 Saude Turisthotel

Hoteller i Rogaland
Etableringer i 1914
1914 i Norge
Byggverk i Sauda
Samferdsel i Sauda
Næringsliv i Sauda
Lars Bohinen

Lars Roar Bohinen (født 8. september 1969 i Vadsø) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for .

Han har tidligere vært sportsdirektør i , ekspertkommentator i TV 2-sporten og vært trener for  fra 1. januar 2014. Han var midtbanespiller, og var utenlandsproff i en årrekke, blant annet i klubbene ,  og . Bohinen fikk også 49 kamper for , der han blant annet huskes for deltagelsen i fotball-VM i 1994 og målene mot  i 1991 og  i 1993.

Bohinen var en «klubbnomade». Han spilte seniorfotball for elleve forskjellige klubber. I Norge var han innom , ,  (to perioder),  og . Han spilte også for en rekke klubber i utlandet – først for sveitsiske , senere for de engelske klubbene ,  og , og til slutt i de danske klubbene  og . Han avsluttet karrieren i Vålerenga i 2003.

Bohinen fikk 49 A-landskamper for , og skåret ti landslagsmål – deriblant to flotte scoringer i seirene over  i 1991 og  i 1993. Han spilte i samtlige av Norges kamper i fotball-VM i 1994.

I 1995 skapte Bohinen avisoverskrifter da han valgte å boikotte privatlandskampen mot  i protest mot de franske prøvesprengningene i Stillehavet, og fikk både ros og kritikk for sitt engasjement.

Etter endt karriere som aktiv fortsatte Bohinen i Vålerenga, der han arbeidet som sportslig administrativ leder. I januar 2007 ble han fristilt etter eget ønske, og gikk deretter over i stilling som sportsdirektør i Stabæk. Der fratredde han stillingen, også etter eget ønske, i juni 2009 for å spare klubben penger.
I januar 2010 fikk han jobb som fotballekspert i TV 2. Han spiller fortsatt fotball for  «old boys».

I 2011 deltok han i sesong 7 av Skal vi danse hvor han endte på en tredjeplass.

Hans sønn Emil Bohinen spiller for .

Bohinen er fetter til fotballspilleren Sigurd Rushfeldt.  

Den 20. desember 2017 ble han ansatt som hovedtrener for , hvor han vant OBOS-ligaen 2019 før han mistet jobben året etter.

Den 6. juni 2021 ble han ansatt som hovedtrener for .

Den 19. august 2022 ble han ansatt som hovedtrener for .

Spillerkarriere 

* Kun seriekamper.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske fotballspillere
Norske fotballtrenere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Spillere i Fotball-VM 1994
Fotballspillere for Lyn Fotball
Fotballspillere for Vålerenga Fotball
Fotballspillere for Viking FK
Fotballspillere for Lillestrøm SK
Fotballspillere for Bærum SK
Norske fotballspillere i England
Fotballspillere for Nottingham Forest FC
Fotballspillere for Blackburn Rovers FC
Fotballspillere for Derby County FC
Fotballspillere for Lyngby BK
Fotballtrenere for Asker Fotball
Fotballtrenere for Sandefjord Fotball
Fotballtrenere for Aalesunds FK
Fotballtrenere for Sarpsborg 08 FF
Fotballtrenere for Stabæk Fotball
Norske fotballspillere i Sveits
Fotballspillere for BSC Young Boys
Norske fotballspillere i Danmark
Fotballspillere for Farum BK
Skal vi danse-deltakere
Moldegård

Moldegård (gnr. 25) er en tidligere gård i Molde. I dag står kun hovedbygningen, en patrisierbygning fra begynnelsen av 1700-tallet, og en kornsilo tilbake.

Opprinnelig het gården Molde, som antas å komme fra norrønt Moldar, flertallsform av mold. Molde ble offisersgård da sjefen for Romsdalske kompani, kaptein Johan Fredrik von Beverlov, bosatte seg der i 1664. Fra 1669 kjøpte han opp brukene på gården, som i hans tid fikk navnet Moldegård for å skille fra den fremvoksende byen, som ligger på grunn fra de forhenværende gårdene Molde og Reknes (gnr. 24).

Moldegård var amtmannsbolig fra 1705 til 1729, samt to korte perioder i 1750-årene, og skal være modell for Ibsens drama Rosmersholm (1886). Fruen fra havet ble trolig delvis inspirert av Ibsens opphold på Moldegård. Både Ibsen og Bjørnstjerne Bjørnson var venner av Hans Thiis Møller, innehaver av Moldegård.

Hovedbruket har siden 1789 vært i familien Møllers eie og var matrikulert i Bolsøy inntil hele herredet ble innlemmet i Molde ved kommunesammenslåingen 1964.

Forretningsmannen Ulrich Wibye Møller var innehaver av Moldegård 1884-1926, han overtok etter sin far Hans Thiis Møller.

Gården var på det meste 10.000 dekar hvorav 1200 dekar innmark. I Ulrich Møllers tid omfattet gården 26 husmannsplasser. Det ble drevet fabrikker (sagbruk, møller, reperbane og tegleverk) blant annet basert på kraft fra Moldeelva. Flere av Moldeholmene blant annet Hjertøya hørte til Moldegård.

Liste over eierne

Referanser

Se også
Hans Thiis Møller
Peter Ricardus Møller

Byggverk i Molde
Moldes historie
Gårder i Molde
Kulturminner i Molde
Skånevik

Se også artikkelen om motorfergen M/F «Skånevik».

Skånevik er et tettsted i Etne kommune i Vestland. Skånevik ligger innerst i Skånevikfjorden, nær innløpet til Åkrafjorden. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar .

Skånevik var tidligere en egen kommune, opprettet i 1837 som Skånevik formannskapsdistrikt. I 1965 ble den delen av kommunen som lå sør for Skånevik-/Åkrafjorden og øst for Åkra med 1 493 innbyggere, slått sammen med Etne til den nye Etne kommune. Området nord for Skånevik-/Åkrafjorden østover til og med Åkra med 1 189 innbyggere ble slått sammen med Fjelberg og Kvinnherad kommuner samt det meste av Varaldsøy til den nye Kvinnherad kommune.

Det er ferjeforbindelse mellom Skånevik, Matre og Utåker. Her har det vært flere ferjer i drift, blant annet M/F «Skånevik» og M/F «Fitjar». For tiden er det M/F «Matre» som går der.

Referanser 

Tidligere kommuner i Hordaland
Tettsteder i Vestland
Fergesteder i Vestland
Bosetninger i Etne
Kvinnherads geografi
Norske kommuner etablert i 1838
Kommuner opphørt i 1965
Skoger

Skoger er en bydel i Drammen kommune i Viken. Fram til 2013 ble det også regnet som et eget tettsted som inkluderte de tettbebygde områdene på begge sider av kommune- og fylkesgrensen mellom Drammen og Sande i Vestfold. Skoger var tidligere en selvstendig kommune som ble opprettet i 1837 som Skoger formannskapsdistrikt. Skoger tilhørte ved opprettelsen Buskerud amt.

Navnets opprinnelse 
Man finner allerede navnet Skogarbygd i biskop Eysteins Jordebok fra 1400. Forklaringen ligger nok i at området har store skogområder og mye dyrket mark.

Historie 
Skoger gamle kirke, som er Drammens eldste byggverk, er ifølge nyere forskning fra tidlig på 1200-tallet, og ble viet til Olav den hellige.

I 1757 solgte greven Skoger kirke til Skoger allmue på grunn av pengemangel. I 1885 fikk Skoger sin nye kirke, og det er i dag fire kirker som hører inn under Skoger prestegjeld.

I 1843 ble Skoger, som da hadde 1 837 innbyggere, slått sammen med Strømsgodset til et nytt Skoger formannskapsdistrikt. Samtidig ble gården Stubberud som til da  hadde vært en del av Eiker (Eger), overført til Konnerud sogn i Skoger. Det nye Skoger-distriktet ble administrativt overført til Larvik og Jarlsberg amt (Vestfold fylke).

1. januar 1870 ble en del av Skoger med 1 363 innbyggere overført til Drammen.

1. januar 1964 ble resten av Skoger, som da hadde 14 672 innbyggere, slått sammen med Drammen til den nye Drammen kommune. Samtidig ble fylkesgrensen flyttet slik at hele området ble en del av Buskerud fylke.

Kjente personer fra Skoger 
Isak Philip Hartvig Ree Barlag
Kai Fjell
Heidi Tjugum
Linn-Elise Øhn Mehlen
Espen Lie Hansen

Referanser 

Tidligere kommuner i Buskerud
Tidligere kommuner i Vestfold
Bydeler i Drammen
Norske kommuner etablert i 1838
Kommuner opphørt i 1964
Delområder i Drammen kommune
Tidligere tettsteder i Viken
Tidligere tettsteder i Vestfold og Telemark
Bosetninger i Holmestrand
Thomas Bjørn

Thomas Bjørn (født 18. februar 1971) er en dansk golfspiller. Han ble profesjonell i 1993, og hans resultater siden da har etablert ham som Danmarks beste golfspiller og et av de største danske sportsnavn overhodet.

I 1996 ble Bjørn den første danske vinner av en turnering på Europatouren, da han gikk av med seieren i Loch Lomond Invitational. Året etter ble han den første danske spiller til å kvalifisere seg til det europeiske laget i Ryder Cup.

Siden 1996 har Bjørns prestasjoner på Europatouren vært på et stabilt høyt nivå. Han har ligget blant de 15 beste på Europatourens pengeliste (Order of Merit) hvert år fra 1996 til 2003.

Meritter

Seire på Europatouren 

 1996: Loch Lomond World Invitational
 1998: Peugeot Open de España; Heineken Classic
 1999: The Sarazen World Open
 2000: BMW International Open
 2001: Dubai Desert Classic
 2002: BMW International Open
 2005: Daily Telegraph Dunlop Masters
 2006: Nissan Irish Open
 2010: Estoril Open de Portugal
 2011: Commercialbank Qatar Masters, Johnnie Walker Championship at Gleneagles, Omega European Masters
 2013: Omega European Masters

Seire på Challengetouren 

 1995: The Coca-Cola Open; Interlaken Open; Himmerland Open

Seire på Japan Golf Tour 
 1999 Dunlop Phoenix Tournament
 2003 Dunlop Phoenix Tournament

Lagturneringer 
 Ryder Cup: 1997, 2002, 2014
 WGC–World Cup: 1996, 1997, 2001
 The Seve Trophy: 2000, 2002, 2003, 2005, 2007, 2009
 The Royal Trophy: 2006

Eksterne lenker 
 
 Profil på Europeantour.com

Danske golfspillere
Personer fra Silkeborg
Fødsler i 1971