alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Chinedu Ogbuke

Chinedu Obasi «Edu» Ogbuke (født 1. juni 1986 i Enugu) er en nigeriansk fotballspiller som fra 30. juni 2021 er klubbløs. Han har tidligere spilt for Lyn og Hoffenheim.

«Edu» som han også kalles kom til Norge og Lyn i november 2004 sammen med sine landsmenn Mikel, Bala og Sarki. I juni 2005 ble det antydet at han i likhet med Mikel var ønsket av Chelsea, men dette ble det aldri ble noe av. Samme sommer imponerte han tidvis kraftig i U-20 VM i Nederland og scoret blant annet i semifinalen og finalen (som Nigeria tapte for Argentina). Spanske aviser linket ham 2. august 2007 til den engelske klubben Liverpool. 27. august 2007 ble han solgt til Hoffenheim. I desember 2011 ble han lånt ut til Schalke 04, og sommeren 2012 ble han klar for Schalke på permanent basis. Edu spiller i dag for Skandinavias største klubb AIK.

Han deltok i den nigerianske fotballtroppen under Sommer-OL 2008 i Beijing, hvor han var med å ta sølvmedalje etter finaletap mot Argentina.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Profil på lynfotball.net

Nigerianske fotballspillere
Spillere i Fotball-VM 2010
Olympiske sølvmedaljevinnere for Nigeria
Medaljevinnere under Sommer-OL 2008
Deltakere for Nigeria under Sommer-OL 2008
Fotballspillere under Sommer-OL 2008
Fotballspillere for Lyn Fotball
Fotballspillere for TSG 1899 Hoffenheim
Fotballspillere for FC Schalke 04
Fotballspillere for AIK
Fotballspillere for Shenzhen FC
Fotballspillere for Bolton Wanderers FC
Fotballspillere for IF Elfsborg
Fotballspillere for SC Rheindorf Altach
Vinnere av Kniksenprisen
Personer fra Enugu State
Fødsler i 1986
Olympiske medaljevinnere i fotball
Angiografi

Angiografi eller arteriografi  er en medisinsk billeddiagnostisk metode, hvor et røntgen-bilde eller MR-bilde blir tatt for å fremstille innsiden av blodfylte strukturer som arterier, vener og hjertekamrene. Ordet er avledet fra de greske ordene angeion, "blodåre", og graphein, "å skrive eller registrere". Bildet som fremstilles kalles et angiogram.

Den portugisiske legen og nevrologen Egas Moniz, Nobel-pris vinner i 1949, utviklet i 1927 teknikken ved cerebral angiografi, for derigjennom å diagnostisere ulike sykdommer i nervesystemet som svulster og arteriovenøse malformasjoner. Han regnes som en av pionerene innenfor dette feltet.

Angiografi krever innførsel av et kateter inn i en arterie som fører blod til de arteriegrenene som skal undersøkes.

Ettersom blod har samme radiodensitet som tilliggende vev, blir det gitt et kontrastmiddel (som absorberer røntgenstråler eller modulerer magnetfelt) inn i blodbanen, slik at hulrommet i arterien blir synlig fordi kontrasten i blodet kaster skygge eller at magnetiske egenskapene i kontrasten gir annen gråtone på MRbildet enn omgivelsene. Bildene vil vise forsnevringer som hindrer blodstrømmen som tynnere grener av blodårene.

Bildene kan taes som enkeltbilder, som bilder i rekkefølge med svært få bilder pr.sekund. Bildene kan også taes som film eller video med ca.30 bilder pr sekund, som viser kontastens passasje gjennom karene i riktig hastighet. På en slik film eller hurtigserie sees hvordan blodet går saktere igjennom en forsnevring og gir dårligere blodforsyning til vevet som den blodåra skal forsyne.

En av de vanligste angiografiundersøkelsene er coronar angiografi, eller undersøkelse av hjertets kransarterier. Kransarteriene begynner like ovenfor aortaklaffen helt i begynnelsen av hovedpulsåren. Derfra går kransarteriene på hjertets overflate og forsyner det meste av hjertemuskelen. Det settes et langt kateter inn i blodåren enten ved håndleddet, eller lysken. Enden av kateteret føres mot blodstrømmen til hjertet og settes inn i åpningen til en av to kransarterier. Når kontrasten sendes inn i kransarteriene kan man på videogjennomlysning se forsnevringer som kan forårsake hjerteinfarkt eller anginaanfall. Under samme inngrep kan det settes en stent, som er en liten metallhylse i strekkmetall. Stenten føres inn i forsnevringen og blåses opp med ca. 12 atmosfærers trykk, utvider forsnevringen og blir sittende som en fôring på innsiden av blodåren. Noen forsnevringer egner seg ikke for stent-behandling. Angiografien blir da kartlegging før shuntoperasjon når vener fra benet brukes som en ny blodåre som en omvei rundt forsnevringene i kransarteriene.

Angiografi-typer
 Cerebral angiografi (hjernen)
 Koronar angiografi (hjertekransårene)
 Ekstremitets-angiografi (armer eller ben)
 Renal angiografi (nyrer)
 Pulmonal angiografi (lunger)
 Lymfeangiografi (lymfeårer)
 Høyre hjerte-ventrikulografi (høyre innside av hjertet) 
 Venstre hjerte-ventrikulografi (venstre innside av hjertet)
 Aortografi (aorta, hovedpulsåren fra hjertet) 
 Retinal angiografi (netthinne)

Eksterne lenker
 Cardiovascular and Interventional Radiological Society of Europe

Medisinske undersøkelser
Angiologi
Equicez

Equicez er en norsk hiphop-gruppe som består av rapperne F'EM One Fra Langhus og Cast fra Kolbotn.

Historie 
Gruppen møttes i 1993. Debutplaten tok lang tid å gjøre ferdig, men etter ti år med innspillinger ga de ut sitt første album, State of Emergency.  Albumet fikk Spellemannprisen i 2003 i klassen hiphop. I 2004 vant de Alarmprisen i klassen hiphop. For samme album fikk de også flere Norwegian Hip-Hop awards. Singelen Barnslig ble en hit og ble spilt på P3 i 16 uker.

Album 
 2003: State of Emergency
 2013: Stage of Extinction *Force Majeur

Norske hiphopgrupper
Vinnere av Spellemannprisen
Vinnere av Alarmprisen
Opel Manta

Opel Manta er en bilmodell fra bilprodusenten Opel. Den er oppkalt etter djevelrokken (engelsk manta ray). Opel Manta A ble introdusert i 1970, parallelt med søstermodellen Ascona A. Manta var i realiteten en coupéutgave av Asconaen, bygd på samme drivlinje og chassis. Manta A og Ascona A ble populære i USA og Canada, der de gikk under merkenavnet Buick og ble levert med 1,9 E motor. Manta A kunne også fås med Admirals 2800 motor - og dessuten i turboutgave. 

I likhet med Ascona ble Manta fornyet i 1975, da B-modellen kom ut. Manta B var også denne gang identisk med Ascona B. Du fikk dem i forskjellige utstyrsvarianter, kalt b.l.a. SR, Berlinetta, GT/E, osv.Produksjonen av Ascona B ble i 1981 avløst av den forhjulsdrevne Ascona C, men Mantaen fikk en "facelift" med ny front og andre motor-, og utstyrsalternativer, og ble produsert parallelt med Ascona C frem til 1988. 

Manta B ble en tid også tilbudt som 3-dørs kombicoupé. Denne ble imidlertid ikke noen stor suksess og de aller fleste Manta B-modellene på bruktmarkedet i dag er den rene coupé-utgaven, som ble meget populær, ikke minst blant ungdommen.

Manta ble i en tid levert i "400-" utgave. Da med en 2,4 liters motor på 144HK. Dette var gateversjonen av den bilen som fabrikken brukte i motorsport (Rally). 
400-utgaven hadde fire runde frontlykter, større støtfangere og skjermer, osv.

Etterfølgeren til Manta het Opel Calibra som ble produsert til 1997.

Eksterne lenker 
 

Manta
Bilmodeller introdusert i 1970
Ormskirk

Ormskirk er en markedsby i Lancashire, England, omkring 21 km nord for Liverpool, 29 km sørvest for Preston, og 14 km sørøst for Southport. Byen er administrasjonssenter for distriktet West Lancashire. Ormskirk er kjent for sitt honningkake (engelsk: gingerbread). Ved folketellingen i 2011 hadde byen en befolkning på 24 073 innbyggere.

Byen ble grunnlagt av norrøne norboere. De skal ha vært ledet av en person ved navn Orme (eller Orm). Mange mener at han må ha vært kristen og bygde en kirke på stedet, Orms kirke, som så ble stedsnavnet Ormskirk. Sognekirken er bygget over den aller første kirken, og er viet til apostlene Peter og Paulus. Den er byens eldste bygning. Kirken er en av bare tre i England som har både tårn og spir (engelsk kirkearkitektur er her helt annerledes enn den norske), og den er unik ved at den har begge deler i samme ende av bygningen.

Byen ligger ved A59, og er nordlig endestasjon for Merseyrail.

Referanser

Litteratur 
 Duggan, Mona (1998): Ormskirk, the Making of a Modern Town. Stroud: Sutton ISBN 0-7509-1868-3

Eksterne lenker 
 
 Ormskirk Community Partnership
 Townships: Ormskirk, British History Online
 Ormskirk Advertiser
 Ormskirk Champion

Byer i Lancashire
Johannes Haarklou

Johannes Haarklou (født 13. mai 1847 i Haukedalen, Førde i Sunnfjord, død 26. november 1925 i Oslo) var en norsk komponist, organist, musikkanmelder og dirigent.  Han er mest kjent for oratoriet Skabelsen og Mennesket til tekst av Henrik Wergeland.

Liv og virke

Bakgrunn 
Faren Ole N. Dversdal var bonde, lærer og kirkesanger. Navnet Haarklou hadde han fra moren Orlaug A. Haarklou som arvet gården Harklau. Haarklou kom fra en slekt med mange spelemenn, og folkemusikk fra området ble en del av oppveksten hans i Sunnfjord. Johannes skal ha begynt med fele allerede da han var syv år gammel.

Utdannelse 
 Haarklou begynte på Balestrand Lærerskole i 1864, før han begynte på Stord Seminarium der han ble nest beste elev i kullet - han utmerket seg blant annet med en god tenorstemme. I 1868 ble han lærer i Eiker og fikk lært orgelspill og harmonilære i Drammen. 1872 studerte han i Christiania med Ludvig Mathias Lindeman. Fra 1873 til 1875 studerte han ved konservatoriet i Leipzig, bla. med Carl Reinecke og deretter ved musikkhøyskolen i Berlin. Fra 1880 var han organist og dirigent i Oslo. Han hadde ry som virtuos og for sine improvisasjoner på orgelet.

Verker 
Haarklou er mest kjent for oratoriet Skabelsen og Mennesket til tekst av Henrik Wergeland, verket ble uroppført i 1891 og tilegnet koret Cæciliaforeningen.  Han skrev også fem operaer, fire symfonier, et symfonisk dikt (Westminster Abbey), to orgelsymfonier, sonater, sanger, korverk og pianostykker. Et av hans fineste korverk er Hymne (Sehet die Nacht), etter en latinsk messetekst oversatt til tysk av Franz Xaver Riedel. Han tonesatte Knut Hamsuns dikt «Med røde roser». En del av hans verk har ikke blitt publisert og svært lite er spilt inn. Fra 1882 til 1921 var han også musikkritiker ved forskjellige aviser, blant annet i Dagbladet.

Musikkfesten i Bergen 
Haarklou gikk kraftig ut mot Edvard Grieg da Grieg inviterte eliteorkesteret Concertgebouw fra Amsterdam til musikkfesten i Bergen i 1898, i stedet for Musikforeningens Orkester fra Kristiania.

Familie og omgangskrets 
Haarklou var gift med Inga Marie Knoph (født 1865), og han er far til komponist og organist Andreas Haarklou. Han var god venn med folk som Anders Hovden, Per Sivle og Knut Hamsun, en periode bodde Hamsun hjemme hos familien Haarklou. Fra ungdommen var han også kamerat av Olav Lofthus, mangeårig redaktør i Bergens Tidende.

Ettermæle 

I 1911 ble Haarklou utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden og fikk kunstnerlønn av staten. I 1929 ble Haarklous plass på Torshov i Oslo oppkalt etter Johannes Haarklou. «Haarklous komposisjoner vil bære hans navn frem til efterslekten, hans minde vil leve i takknemlig nordmenns sinn,» skrev Dagbladet ved hans død.

Finn Benestad omtaler Haarklou som «en forgrunnsskikkelse i norsk musikkliv fra 1880 til 1925» og «utvilsomt en av de mest allsidige komponister som Norge noen gang har hatt».

Referanser 

Norske komponister
Norske organister
Norske dirigenter
St. Olavs Orden
Personer fra Førde kommune
Gamle Aker menighet
Fødsler i 1847
Dødsfall i 1925
Mikrobølge

Mikrobølger er et trivialnavn for elektromagnetiske bølger med bølgelengder i området 1 mm–30 cm, altså i den korte enden av radiobølgeområdet. Elektromagnetiske bølger med kortere bølgelengder kalles infrarøde.

Bølgelengder på 30 cm–1 mm tilsvarer frekvenser på 1–300 GHz. Mikrobølgeområdet er delt inn i ulike bånd, slik som «ultra-high frequency» (UHF, 0,3–3 GHz), «super-high frequency» (SHF, 3–30 GHz), og «extremely high frequency» (EHF, 30–300 GHz).

Mikrobølger blir brukt blant annet i mikrobølgeovner, radarer og satellittbasert kommunikasjon. På grunn av mangel på stabile mikrobølgekilder og tilhørende komponenter, ble ikke mikrobølgeteknologi utviklet før under andre verdenskrig, og da i forbindelse med radarutvikling i militært øyemed.

Elektromagnetisk stråling
IAI Kfir

IAI Kfir (hebraisk: כפיר) er et israelskbygd kampfly basert på det franske Mirage III. Kfiren ble produsert som følge av den franske våpenembargoen mot Israel, slik at Dassault ikke kunne levere de Mirageflyene Israel hadde bestilt av dem. Flytypen har blitt eksportert til Ecuador og Colombia, og det amerikanske forsvaret har kjøpt flytypen under betegnelsen «F-21A» til som «fiendefly» under trening og øvelser, som for eksempel Red Flag-øvelsen.

Kfir C10 er en eksportvariant for Colombia som vil bli levert fra 2009. Denne består av 24 fly, de 11 gjenværende colombianske Kfir C7 og ytterligere 13 tidligere israelske fly, som vil bli oppgradert til C10-standard. Denne inkluderer ny EL/M-2032 radar, oppgradert cockpit med multifunksjonsskjermer, og ny avionikk og våpensystemer.

Spesifikasjoner (Kfir C7)

Eksterne lenker 
 Wings Palette-fargelegging

Jagerfly
Enmotors jetdrevne luftfartøy
Lagtempo (sykling)

Lagtempo eller team time trial (TTT) er et sykkelritt der man på samme måte som individuelt temporitt kjører «mot klokka», men her deltar hele laget.

Lagtempo i etapperitt 
Lagtempo kjøres ofte som del av større etapperitt, som for eksempel Tour de France. I etapperitt må lagtempoetappen i henhold til Det internasjonale sykkelforbundets reglement foregå i den første tredel av rittet. Vanligvis tas tiden til laget på den syklisten som kommer inn som nummer fem.

Se også 
 Liste over norgesmestere i landeveissykling, lagtempo
 VM i landeveissykling – Mennenes lagtemporitt‎
 VM i landeveissykling – Kvinnenes lagtemporitt‎

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Chapter IV: Team Time Trials i UCI Cycling Regulations: Part 2 Road Races

Sykkelritt
De to sicilier

Kongedømmet De to sicilier var det nye navn som bourbonkongen Ferdinand IV av Napoli gav sitt herredømme (som omfattet Sør-Italia og Sicilia) etter Napoleonskrigene og han selv ble gjeninnsatt i det fordums velde i 1816. Hovedstad var Napoli.

Overblikk 

Før de franske invasjonene i Napoleonstiden hersket bourbonerne over de samme områdene, men de var da formelt delt i «Kongedømmet Napoli» og «Kongedømmet Sicilia». Etter at dobbeltkongedømmet skiftet navn, ble Ferdinand kjent som kong Ferdinand I av De to Sicilier. Kongedømmet bestod til 1860, da kong Frans II ble styrtet av opprørere anført av Garibaldi og støttet av kongedømmet Sardinia. Dette kongedømmet annekterte dette området, og fra nå av ble det hele hetende kongedømmet Italia.

Navnehistorien

Navnet De to sicilier går tilbake til 1282, da kongedømmet Sicilia. Selv om det fortsatt ble regjert som en enhet i enda ett århundre, skilte øya og fastlandet lag da «Den sicilianske vesper» gjorde opprør mot det napolitanske styre, og slo seg i stedet inn under Aragón. De angevinske napolitanske konger klarte å holde på fastlandsbesittelsene og fortsatte å holde på navnet «Kongedømmet  Sicilia» for å holde sitt krav i hevd. I en periode var den sørlige halvøy kjent som «Kongedømmet Sicila på denne side av Kapp Faro», etter fyret på fastlandssiden av Messinastredet. Men dette var aldri kongedømmets offisielle navn.

De to kongedømmene var ikke igjen under samme hersker før i 1735. under Karl III av Spania, og ble ikke folkerettslig gjenforent før etter Wienerkongressen i 1815.

Konger av De to sicilier, 1816-1860

I 1860 ble kongedømmet erobret av Giuseppe Garibaldi som en del av Italias samling.

Et annet kjent medlem av Huset de to Sicilier var Maria Christina av Bourbon-to Sicilier (1806–1878).

Hendelser

 1820–21: Carbonariene tvinger Ferdinand I til å anta en konstitusjon. Men senere klarte kongen ved hjelp av østerrikske tropper å tilsidesette den. Han innledet så forfølgelser av liberale og carbonariene.

Eksterne lenker

Det kongelige hus Bournon-to Sicilier

Italias historie
Sicilias historie
Historiske stater og riker i Europa
S
Stater og territorier etablert i 1816
Stater og territorier opphørt i 1861
Stater og territorier etablert i 1738
Italias samling
Temporitt

Temporitt (fransk: contre-la-montre, engelsk: Individual Time Trial eller ITT) er et sykkelritt med individuell start, det vil si at man kjører «mot klokka». 

Denne formen for sykling kan være både et løp i seg selv, eller den kan være en del av et større etapperitt, som for eksempel Tour de France.
I etapperitt er ofte den første etappen en kort tempoetappe. Dersom den er kortere enn 8 km kalles den prolog. Typisk distanse for temporitt utover i konkurransen er 50 – 60 km. Deltagerne starter enkeltvis med gjerne ett minutts mellomrom (to minutter for de siste startende) og har ikke lov til å hjelpe hverandre underveis. Den som ligger best an i sammendraget starter sist. Vanlige temporitt er som oftest unnagjort på rundt en time, mens en prolog bare kan ta rundt 10 minutter. Temporitt varer vesentlig kortere enn landeveisritt med fellesstart.

Det arrangeres også temporitt for lag.

Utstyret som brukes i temporitt er noe annerledes enn det som brukes i vanlig fellesstart. Syklene er mer aerodynamiske, og det brukes ofte hjelmer som er dråpeformet for å minske luftmotstanden. Hjulene er også annerledes. Bakhjulet er massivt og tungt, for å kunne opprettholde en høy hastighet samt for minske turbulensen og dermed øke stabiliteten. Forhjulet er noe lettere enn bakhjulet, slik at rytteren skal kunne svinge uten for store problemer. Sykkelrammen er vesentlig stivere enn på en tradisjonell sykkel. Alt i alt gjør dette at sykkelen går raskere, men den er også vesentlig mer ubehagelig å sykle på, som er grunnen til at disse syklene ikke brukes til annet enn temporitt.

Se også
 VM i landeveissykling – Mennenes temporitt
 VM i landeveissykling – Mennenes temporitt (U23)
 VM i landeveissykling – Kvinnenes temporitt

Sykkelritt
Sedan (bil)

Sedan betegner en biltype med konvensjonelt, lukket karosseri med to eller fire sidedører og A-, B- og C-stolper som bærer taket. En sedan har dessuten bagasjerom med lokk (ikke topphengslet dør m/vindu) som er adskilt fra kupéen, og den er registrert for fire, fem eller seks personer. Enkelte sedaner kan ha bakseterygger eller armlener som kan felles ned slik at lange objekter kan føres inn i kupéen fra bagasjerommet. Betegnelsen kommer fra engelsk og betød opprinnelig en slags lukket bærestol, sedan chair, som i sin tur kommer fra de latinske ordene sedes ('sitteplass', 'stol') og sedeo ('sitte').

Se også
 Coupé

Biltyper

fr:Type de carrosserie#Berline
Nise

Nise (Phocoena phocoena), eller vanlig nise og havnenise som den også kalles, er en liten tannhval som tilhører nisefamilien og er en av tre kjente arter i slekten med vanlige niser (Phocoena).

Beskrivelse 

Vanlig nise kan bli opptil to meter lang (det normale er 1,4-1,7 meter, avhengig av kjønn) og har en kort og kompakt, strømlinjeformet kroppsbygning med et «stumpt» nebb. Hunnene blir størst og veier opp mot 76 kg, mens hannene gjerne veier opp til ca. 61 kg. Nisen er svart på ryggen, men fargen går etter hvert over til grå langs sidene og hvit i buken. Nisen har ca. 50 tenner til sammen i over- og underkjeven.

Navnet «nise» kommer fra hnísa på norrønt.

Vanlig nise er fredet i Norge.

Utbredelse og habitat 
Vanlig nise holder helst til i tempererte farvann i kystnære strøk, men den finnes også sørover langs vestkysten av Afrika, sør til kysten av Senegal. Den er normalt fraværende i Middelhavet, men det finnes en lokal stamme i Svartehavet. Ellers er den vanlig langs kysten på begge sider av Nord-Atlanteren. Dette inkluderer i øst Østersjøen, Skagerrak, Nordsjøen og Norskehavet, nordøstover til Kvitsjøen og deler av Barentshavet, og mot vest kysten av Island, Grønland, Canada og det nordøstre USA. Den finnes dessuten i det nordlige Stillehavet, fra Japan og et stykke nordover mot det russiske fastlandet i Øst-Sibir og de sørlige områdene av Beringstredet. Videre østover til kysten av Alaska og det nordvestlige Canada og USA.

Atferd 
Vanlig nise er et flokkdyr. Den lever normalt i små flokker på inntil åtte dyr, men i sammenheng med migrering og store etegilder kan man se flokker på femti til flere hundre individer. Nisen livnærer seg hovedsakelig av fisk og blekksprut. Den er utbredt i kystnære strøk på den nordlige halvkule og forekommer ofte i norske farvann, herunder også i fjordene. De kan bli opp mot 25 år gamle.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Helge Rinden. 1998. «NISE Phocoena phocoena (L. 1758)». Fakta om truete pattedyr i Norge. Norsk Zoologisk Forening. Rapport 5. 182 s. (ISBN 82-7857-004-3) 

Tannhvaler
Pattedyr i Norge
Pattedyr formelt beskrevet i 1758
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Europas hvaler
Rhône

Rhône er en elv som renner fra Sveits gjennom Frankrike og ned i Middelhavet. Elvens kilder er i Furkapasset i de sveitsiske alper. Derfra renner den ned i Genèvesjøen. Etter å ha rent ut av denne sjøen og vestover, møter den i Lyon sin eneste større sideelv, Saône. Deretter renner den rett sørover mot Middelhavet. I Arles deler elva seg i to grener og danner et stort  delta, Camargue.

Byer langs elver
Blant byene som ligger ved Rhônes bredder er:
Genève
Lyon
Valence
Avignon

Sideelver
 Saône
 Ardèche
 Cèze
 Isère
 Drôme
 Aigues
 Ouvèze
 Durance

Referanser

Eksterne lenker 
 

Elver i Frankrike
Elver i Sveits
Rhônes vassdragsområde
Occitanies geografi
Provence-Alpes-Côte d'Azurs geografi
Auvergne-Rhône-Alpes' geografi