alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Istakhri

Istakhri, eller under hans fulle navn Abul Qasim Ubaidullah ibn Abdullah ibn Khurdad-bih, var en betydningsfull geograf fra Persia (dagens Iran) fra siste halvdel av 1000-tallet.

Istakhri er bortimot ukjent bortsett fra hans verk. Han nevnes ikke i noen arabiske biografier, og det som vi vet om ham personlig var hans møte med Ibn Hawqal som blir omtalt i den sistnevntes bok. Hans verker ble uansett populære, noe man kan se av mange tidlige utgaver, sitater og oversettelser som ofte avviker fra hverandre.

Blant hans verker finnes Al-masalik wa al-mamalik og al-Aqalim. Han skrev en gang ca. 977 blant annet om khazerene, et halvnomadisk tyrkisk folk fra Sentral-Asia. Hans omtale om khazerene er antatt å støtte seg på et tapt verk av geografen el-Balkhi skrevet fra en gang rundt år 921. Istakhri står også bak den tidligste opptegnelse over vindmøller.

Referanser

Eksterne lenker 
 World Map of al-Istakhri

Iranere
Geografer
Trollparken

Trollparken er et kommersielt aktivitetssenter for de minste med dyrehage, motorsykkelbane, minigravemaskin og lignende. Det er åpent i sommermånedene.

Beliggenhet
Ligger like utenfor kjøpssenteret B. Langseth i den lille grenda Innbygda i Selbu.

Aktiviteter
De elektriske motorsyklene er svært populære, og har egen bane inne i Trollparken. Et annet innslag er «Gråtass». Et eget gullvakseanlegg for små gullgravere.

Dyr
Trollparken har et variert utvalg av dyrearter, blant annet minigris, geiter, høner, marsvin. Midt i inngjerdingen til geitene er det også en «Bukkene Bruse bro», som geitene går over.

Byggverk i Selbu
Næringsliv i Selbu
Fornøyelsesparker i Norge
Limnichidae

Limnichinae
 Cephalobyrrhinae
 Hyphalinae
 Thaumastodinae

Limnichidae er en liten familie av biller som lever ved fersk- eller saltvann. Larvene graver i jorden og spiser alger og moser. De voksne flyr og kommer gjerne til lys. Underfamilien Limnichinae lever ved ferskvann og kan også finnes på fuktige steder et stykke fra vann, mens underfamiliene Cephalobyrrhinae, Hyphalinae og Thaumastodinae alle lever ved havet, gjerne i fjæra.

Utseende 
Medlemmene i denne familien er ganske ulike og det kan være vanskelig å finne fellestrekk når det gjelder ytre utseende. De blir gruppert sammen på grunn av visse anatomiske fellestrekk. Alle er små biller (0,8 – 4,5 mm), som oftest forholdsvis brede, brune eller svarte, av og til med metallglans. Noen minner om hårbiller (Scirtidae), andre kan ligne på tyvbiller og borebiller (Anobiidae). Hodet kan trekkes inn i en grop i forbrystet, antennene er tråd- eller svakt kølleformede og består av 7 eller 11 ledd.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien mudderbiller (Dryopoidea)
 Familien Limnichidae Erichson, 1846
 Underfamilien Limnichinae
 Slekten Afrolimnichus Deléve, 1968
 Slekten Bothriophorus Mulsant & Rey, 1852
 Slekten Byrrhinus Motschulsky, 1858
 Slekten Cephalobyrrhinus Pic, 1922
 Slekten Chibidoronus Satô, 1966
 Slekten Corrinea Wooldridge, 1980
 Slekten Cyclolimnichus Deléve, 1968
 Slekten Eulimnichus Casey, 1889
 Slekten Geolimnichus Hernando & Ribera, 2004
 Slekten Limnichites Casey, 1889
 Slekten Limnichoderus Casey, 1889
 Slekten Limnichomorphus Pic, 1922
 Slekten Limnichus Dejean, 1821
 Limnichus pygmaeus (Sturm, 1807) – funnet i Sverige
 Limnichus sericeus (Duftschmid, 1825) – nærmest funnet i Baltikum
 Slekten Paralimnichus Deléve, 1973
 Slekten Pelochares Mulsant & Rey, 1869
 Slekten Phalacrichus Sharp, 1902
 Slekten Physemus LeConte, 1854
 Slekten Platypelochares Champion, 1923
 Slekten Tricholimnichus Hernando & Ribera, 2001
 Mandersia-gruppen (Hernando & Ribera, 2005): 
 Slekten Caccothryptus Sharp, 1902
 Slekten Euthryptus Sharp, 1902
 Slekten Mandersia Sharp, 1902
 Slekten Pseudothryptus Hernando & Ribera, 2005
 Slekten Resachus Deléve, 1968
 Slekten Simplocarina Pic, 1922
 Underfamilien Cephalobyrrhinae
 Slekten Cephalobyrrhus Pic, 1923
 Slekten Erichia Reitter, 1895
 Slekten Parathroscinus Wooldridge, 1984
 Slekten Throscinus LeConte, 1874
 Underfamilien Hyphalinae
 Slekten Hyphalus Britton, 1971
 Underfamilien Thaumastodinae
 Slekten Acontosceles Champion, 1924
 Slekten Babalimnichus Satô, 1994
 Slekten Martinius Spilman, 1959
 Slekten Mexico Spilman, 1972
 Slekten Pseudeucinetus Heller, 1921

Kilder 
 Lawrence, J.F., Hastings, A.M., Dallwitz, M.J., Paine, T.A. og Zurcher, E.J. Delta Interactive Key – Coleoptera Elateriformia, Limnichidae. 
 Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae. (Liste over Nordens biller) Helsinki.

Eksterne lenker 
Limnichus sp.: 
Cephalobyrrhus sp.:
Ersachus sp.: 
 

Biller
 
Biller formelt beskrevet i 1846
Raballder Trondheim

Raballder Trondheim er et idrettslag for homofile og lesbiske i Trondheim og Trøndelag. Klubben driver med håndball og volleyball.

Raballder Trondheim ble grunnlagt i 2001, og formålet var da å stille håndball-lag til Raballder-Cup i Oslo på etterjulsvinteren 2002. Turneringen ga såpass mersmak at laget meldte seg på i bedriftsserien. Dette ble en umiddelbar suksess med opprykk fra 3. til 2. divisjon allerede første sesong. Siden har laget kjempet i toppen av det nest høyeste nivået, helt fram til laget rykket opp til 1. divisjon våren 2007.

Raballder Trondheim har sølv i NM fra 2006 og 2007, samt bronse fra 2003, 2009 og 2010. Klubben deltok i NM 2007 med to damelag satt sammen for anledningen, og disse sikret gull og bronse.

Laget består av spillere fra både Sør- og Nord-Trøndelag, med et aldersspenn fra slutten av tenårene til midten av trettiårene.

Raballder Trondheim trener i Nidarøhallene.

I 2006 fikk klubben også en avdeling for volleyball.

Referanser

Eksterne lenker
 Klubbens hjemmeside

Idrettslag i Trondheim
Idrettslag etablert i 2001
LHBT
LHBT i Norge
Fister kirke

Fister kirke (Fister kyrkje) ligger på Fister i Hjelmeland kommune i Rogaland og er en langkirke i tømmer. Den ble oppført i 1867 med utgangspunkt i typetegninger utført av Hans Ditlev Franciscus von Linstow. Kirken har 200 sitteplasser.

Kirken har en del eldre inventar fra 1600-tallet. I Norsk kirkeleksikon opplyses det at den tidligere kirken eksisterte fra 1604 til den nye ble bygget i 1867, uten at flere opplysninger fremkommer.

Altertavlens motiv er «Nattverden». Tavlen er fra 1626 og er skåret av Thomas Snekker. Den er malt av Gottfried Hendtzschel som var en sentral kunstner i Rogaland under Stavangerrenessansen. Hendtzschel har også utført prekestolen som er fra ca. 1630.

Fister kirkes døpefont er av klebersten i gotisk stil.

Kirken har diverse kirkesølv og har i tillegg bevart en lysekrone i messing fra den gamle kirken. To messehagler er også derfra.

Litteratur 
 Alf Henry Rasmussen (red.): Våre kirker - norsk kirkeleksikon, side 428, Vanebo forlag 1993, ISBN 82-75-27022-7

Eksterne lenker 
 
 

Kirker i Hjelmeland kommune
Kirker i Ryfylke prosti
Kulturminner i Hjelmeland
Religiøse byggverk fra 1867
1867 i Norge
Bygninger tegnet av Hans Linstow
Ab urbe condita

For boken Ab Urbe Condita  av Livius, se Ab Urbe Condita (bok). 

Ab urbe condita (klassisk ortografi:  ABVRBECONDITÁ; relatert til Anno urbis conditae: AUC eller a.u.c.; også anno urbis, forkortet a.u.) er en latinsk frase for «fra grunnleggingen av byen (Roma)», som tradisjonelt har blitt satt til 753 f.Kr. Frasen ble brukt for å identifisere det romerske året av noen få romerske historikere i antikken. Skribenter i renessansen benyttet tidvis AUC på romerske manuskripter de publiserte grunnet misforståelsen at romerne selv vanligvis nummererte deres år ved dette systemet. Moderne historikere har tatt det mer i bruk enn romerne selv gjorde; for romerne var det vanlig å oppgi et bestemt år ved å oppgi navnene på de to som holdt konsulembetet det året. Det året fra keiseren innsatt ble også benyttet for å identifisere årene, særlig i det bysantinske rike etter 537 da Justinian I den store beordret denne praksisen.

Referanser

Eksterne lenker 
 «ab urbe condita», Wiktionary.

Antikkens Roma
Kalendere
Veidekke Industri

Veidekke Industri (inntil 2011: Kolo Veidekke) er et datterselskap av Veidekke ASA og har sine virkeområder innen asfalt, pukk og grus, drift og vedlikehold av vei og asfaltproduksjon (veivedlikehold)

Virkeområder 
Veidekke Industri er Norges største privateide aktør i asfaltmarkedet. Firmaet produserte i 2010 2,1 millioner tonn med asfalt der totalmarkedet utgjorde ca. 5 millioner tonn. Firmaet er også en av de største produsentene av pukk og grus og har en markedsandel på ca. 17 % på drift og vedlikehold av det offentlige veinettet.

Veidekke Industri er en av få internasjonale aktører som har kompetanse på asfaltkjerne brukt i demninger og fyllingsdammer. Fordelene med asfaltkjernedammer er den kostnadseffektive måten å sikre tetthet og varighet og pålitelighet under ulike klimatiske forhold. 

I 1995 gikk daværende Kolo Veidekke sammen med Shell og utviklet en prosess for å lage asfalt ved vesentlig lavere temperaturer uten å ofre produktkvalitet, også kalt "Warm Foam" eller Warm [Asphalt] Mix, basert på Kolo Veidekkes skumbitumen teknologi.

Historie 
Kolo Veidekke a.s. ble stiftet som selskap i 1999, men selskapets historie går helt tilbake til 1910 da AS Sigurd Hesselberg begynte produksjonen av støpeasfalt og senere ble Norges første produsent av veiasfalt. Da Sigurd Hesselberg gikk bort i 1929, ledet ingeniør Bjarne L. Corwin selskapet videre til å bli Norges største private asfaltentreprenør. I 1964 tok Bjarne L Corwin's sønn, Paul Corwin over som leder og da var AS Sigurd Hesselberg den klart dominerende aktøren i det norske asfaltmarkedet.

I 1950 gikk Arne W. Korsbrekke and Fritz Lorck, begge tidligere kolleger av Bjarne L Corwin i AS Sigurd Hesselberg, sammen og startet Korsbrekke og Lorck AS (KOLO). Selskapet var godt utstyrt fra tidlig av og vant kontrakter på Ørlandet og Andøya flyplass. Selskapet drev sin virksomhet uavhengig fra starten av 1960 tallet og frem i tid, men med nære forbindelser til AS Veidekke. 

I 1988 selger AS Sigurd Hesselberg sin hoveddivisjon, Hesselberg Vei til AS Veidekke. Den gang var Korsbrekke og Lorck delvis eid av AS Veidekke. Et nytt selskap stiftes, Veidekke Asfalt. Sammen med Korsbrekke og Lorck AS, hadde nå Veidekke Asfalt hegemoniet i asfaltmarkedet.

I 1999 blir Veidekke Asfalt og Korsbrekke og Lorck AS sammenslått og blir til Kolo Veidekke a.s. Vidar Aarvold inntrer som Adm. dir og leder selskapet fra da av.

I november 2009 tar Per-Johan Plünnecke over som leder av selskapet.

I juli 2012 tar Øyvind Moen over som leder av selskapet da Per-Johan Plünnecke går av med pensjon.

Ulovlig markedsdeling og prissamarbeid
Økokrim gav i 2006 millionbøter til: Kolo Veidekke, Skanska og Oslo Vei.

I 2011 skjedde det samme, og da skiftet selskapet navn fra Kolo Veidekke a.s. til Veidekke Industri AS.

Referanser

Eksterne lenker 
 veidekkeindustri.no
 Veidekkes historie på veidekke.no

Veidekke
Norske industriselskaper
Selskaper etablert i 1910
Lake McKenzie

Lake McKenzie er en av de mange innsjøene på Fraser Island, en sandøy lokalisert utenfor Hervey Bay på østkysten av Australia. Lake McKenzie eksisterer ved at regn som faller ned på landområdet av Australia skylles ned i bakken og videre på en naturlig måte transporteres under jorden, for så å kommer opp igjen i innsjøen Lake McKenzie. Vannet er nå blitt renset, og har blitt så rent at ingenting kan leve i det, ikke engang bakterier.

Eksterne lenker 
 

Innsjøer i Australia
Queensland
Fylkesvei 870

Fylkesvei 870 går mellom Granshagen og Alta bru i Alta kommune. Veien er 5,1 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 13 (Finnmark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Alta
Massasje

Massasje er en form for mekanisk påvirkning av kroppens muskler. Manuell massasje utføres gjerne av en utdannet massør som undersøker musklenes tilstand og gir tilpasset behandling. Lignende effekt kan også oppnås ved bruk av utstyr som for eksempel massasjestol, uten den personlige tilpasningen.

Klassisk massasje
Utøves ved rytmisk knaing og strekking av muskler. Dette lindrer smerte, reduserer muskelspenninger, stimulerer blod- og lymfesirkulasjonen, regulerer hormonbalansen og reduserer stress. Massasjen har effekt både lokalt og i hele kroppen.

Avslapningsmassasje
Avslapningsmassasjen legger vekt på avspenning i form av myke og lette grep med god flyt. Målet er avkobling og stressreduksjon.

Idrettsmassasje
Myker opp friske eller tidligere skadede områder som preges av spente og ømme muskler. Idrettsmassasje er ofte benyttet av de som ønsker og tåler en dypere massasje, og gjerne før eller etter en stor fysisk påkjenning, for eksempel en idrettskonkurranse. Dette gjøres for å kunne prestere maksimalt, redusere restitusjonstid og forebygge skader i muskulaturen. Idrettsmassasje bygger på klassisk massasje, men det brukes ofte mer kraft og intensitet.

Utdanning
Massasjeutdanning i Norge er godt organisert. Det finnes flere skoler med omfattende kurs av høy kvalitet. En typisk grunnutdanning som gir tittelen Massør tar ca. et halvt år. Denne kan bygges ut med tilleggsfag innen massasjemetoder og/eller medisin. Man kan da kvalifisere seg til tittelen Massasjeterapeut. Disse titlene er ikke beskyttet, men det er ganske bred enighet i bransjen om hva de innebærer.

Organisering
Utdanningskravene er formulert av Norsk bransjeråd for massasje. Det finnes flere medlemsorganisasjoner som tar opp massører som medlemmer, noe som blant annet er et krav for at massører skal få mva-fritak på linje med offentlige helsetjenester. Massørene registrerer seg da i Alternativregisteret i Brønnøysund som er myndighetenes organ for å kvalitetssikre terapeuters forretningsvirksomhet.

Eksterne lenker
 Norsk Massasjeforening for profesjonelle massører (MF)
 Norges Massasjeforbund (NMF)
 Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (NIFAB) 

Helse
Fylkesvei 7930

Fylkesvei 7930 går mellom Hellarberget og Søreng i Storfjord kommune. Veiens lengde er 8,2 km.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 322 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Kitdalen

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Storfjord
Astana

For sykkellaget Astana, se Pro Team Astana

Astana (tidligere Nur-Sultan) er hovedstaden i Kasakhstan. Astana er landets nest største by og ble hovedstad i 1998. Astana ligger ved elven Isjim.

Historie 
Byen ble valgt til hovedstad av president Nursultan Nazarbajev i 1998, fordi den lå geografisk midt i landet, midt ute på slettene. Byen har få historiske bygninger, men har mye moderne arkitektur som bygges grunnet oljeindustrien. I november 2010 startet byggingen av Abu Dhabi Plaza som med det høyeste tårnet 382 meter høyt vil bli den høyeste bygningen i Sentral-Asia.

Qasym-Zjomart Toqajev tok over embedet som Kasakhstans president 20. mars 2019, og foreslo samme dag at hovedstaden skulle bytte navn fra Astana til Nur-Sultan for å hedre Nazarbajev. Navneendringen ble godkjent og formelt vedtatt av nasjonalforsamlingen samme dag.

I september 2022 kunngjorde Kasakhstans president Qasym-Zjomart Toqajev at byen ville få igjen sitt tidligere navn, Astana. Dette ble iverksatt den 17. september 2022.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Kulturhovedsteder (TÜRKSOY)
Kulturhovedsteder (SUS)
Fylkesvei 7938

Fylkesvei 7938 går mellom Klauvnesodden og Uløybukta på Uløya i Skjervøy, med ferge til Havnnes og Rotsund i Nordreisa. Veien (unntatt fergestrekningene) er 6,4 km lang.

Tidligere (2012) gikk ferga fra Klauvnes, og det var også fergeforbindelse mellom Klauvnes og Flåten på Kågen.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 342 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Endepunkt Klauvnes ferjeleie
 Ferge fra Uløybukta

 til  Havnnes
 og til  Rotsund →  Rotsund

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Skjervøy
Veier i Nordreisa
Tidligere fergesamband i Troms
Artikler i sjøfart-prosjektet
Fylkesvei 7952

Fylkesvei 7952 går mellom Berglund på Uløya og Rotsund på fastlandet i Nordreisa kommune. Veien over land er 6,6 km lang, fergestrekningen 1,9 km.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 357 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Endepunkt Berglund
Arm Mor Lyngs plass fra Havnnes til Havnnes gamle ferjeleie (90 m)

  fra Havnnes mot Uløybukta
 Ferge fra Havnnes ferjekai på Uløya
 til Rotsund
  fra Rotsund mot Uløybukta

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Nordreisa
Errata

Errata (latin, entall:erratum) betyr feil. Ordet er fortsatt i bruk i forbindelse med utgivelser av bokverk der presisjon og etterrettelighet er særlig viktig og feil er blitt oppdaget etter at det ble for sent å rette på manuskriptet. Da blir det lagt inn et ark med fortegnelse over sidenummer, linjetall og hva som skal være rett.

I dagligspråk og avisspråk snakker vi om skrivefeil, trykkfeil og inkurier. Leksika gjør det ikke, det gir et dårlig image. Der kommer man med sidene «Rettinger og hendelser kommet til etter at boken kom i trykken.»

Skrivefeil dekker alt fra slurv til misoppfatninger. Disse føres videre til å bli trykkfeil.
Inkurie (lat. incuria, skjødesløshet), forglemmelse, uoppmerksomhet, brukes slik: «Ved en inkurie ble billedteksten feil. Her viser vi bildet med riktig tekst.»

Trykkfeil var mer alvorlig den gang tekst ble satt opp med støpte typer. Da kunne det lett oppstå linjefeil og andre rariteter. For å unngå dette hadde man korrekturlesere som leste teksten speilvendt «i sats» og plukket og redigerte til det ble rett.

I dag vil skrivefeil lett oppstå ved redigering av tekst på to forskjellige skriveprogrammer, eller ved at skribent og medium har forskjellig sideoppsett og ikke får linjedeling eller orddeling på riktig plass. Wikipedia bruker et skriveprogram som unngår de sistnevnte problemene. I tillegg kommer skriveprogrammenes ordforståelse og ordforråd.

Psykoanalysen tar opp en type feil som hevdes å være motivert av det underbevisste. Sigmund Freud holdt i en forelesningsserie fram at mange fenomener som på tysk hadde forstavelsen «Ver»:
vergessen, verlegen, verschieben, verschreiben, versprechen osv. kunne forståes ved at det ikke- bevisste hadde kraft til å endre en persons adferd utenom hva personen bevisst ønsket og ville. Et klassisk eksempel fra keisertidens Tyskland slik det framstår i norsk språkdrakt: En  avis skulle referere en begivenhet der kronprinsen var til stede. Dagen etter sto det at kronpirsen hadde kastet glans over tilstelningen, nummeret etter skulle man rette og unnskylde og det ble til: kornprisen, og neste forsøk ga knorpnirsen – den ga opp. Avisen var republikansk. Forestillingen om motiverte feil finnes i engelsk uttrykt som «A Freudian Slip».

Kilder 
 Store norske leksikon 
 Psykoanalysen (Gyldendal 1957)

Latinske ord og uttrykk
Flore Singer Åslid

Flore Singer Åslid (født 12. oktober 1972, død 29. november 2016) var en norsk sosialantropolog, tilknyttet Sosialantropologisk institutt ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU).

Hun har gjort seg bemerket i offentligheten med innspill i debatten rundt narkotika-politikken. Hun arbeidet som stipendiat og postdoktor ved NTNU.

Et av hennes hovedpoeng er at de rusbrukendes erfaringsverden må tas på alvor for å forstå selve fenomenet. Hun forsvarte sin doktorgrad med tittelen Facing the Dragon ved NTNU i 2007.

Publikasjoner 
 Facing the Dragon: Exploring a conscious phenomenology of intoxication (Doktoravhandling om «hobbynarkomaner»)
 forskning.no Om «lørdagsnarkomane»
 «On the Outside Looking In: Growing Up in the Moonies» i: Cultic Studies Review, Vol. 2, No. 1, 2003

Norske antropologer
Oldereid kraftverk

Oldereid kraftverk er et vannkraftverk i Misvær i Bodø kommune i Nordland. Kraftverket utnytter Oldereidvassdraget og øvre del av Skridelvvassdraget.

Kraftverket utnytter fallet på 321 meter fra reguleringsmagasinet Børnupen. Vanner reguleres mellom 320 og 308 moh. Det overføres også vann fra Gjømmervann og Mangevann. Gjømmervann reguleres mellom 398 og 389 moh. Mangevann reguleres mellom 472 og 465 moh.
Samlet nedslagsfelt er på 50 km².
 
Kraftverket eies av Salten kraftsamband og startet produksjonen i 1953.

Eier har fått konsesjon til ytterligere utbygging og vannene Tindvatn og Lurfjellskavlen vil bli overført til kraftverket. Det skal også bygges en kraftstasjon ved Svartevatn som vil bruke eksisterende overføringstunnel som vannkilde. Utbyggingen forventes å gi 14 GWh i økt årsproduksjon.

Kraftverket erstattet opprinnelig seks mindre elvekraftverk i området.


Opprinnelig installasjon 
Kommunene Bodø, Skjerstad, Fauske, Saltdal og Sørfold startet forhandlinger om bygging av en felles kraftstasjon i 1945. Det stod mellom alternativene Daja i Sulitjelmavassdraget eller Oldereidvassdraget, men kommunene greide ikke å komme til enighet. Det ble til at NVE måtte avgjøre valget. Beslutningen ble tatt i 1948 og størrelsen av anlegget bestemt av de retningslinjer som var satt opp for elektrisitetsforsyningen. Bare Bodø og Skjerstad godkjente avgjørelsen, og Salten Kraftlag ble stiftet i april 1949. Bodø kommune ble aksjonær med 90 % eierskapet og Skjerstad med 10 %.

Fra inntaket i Børnuppvatn ble det spreng ut en driftstunnel med lengde 2600 m og tverrsnitt 5 m2. I Enghammeren ble det laget utjevningsbasseng med overgang til turbinrør som ligger langs fjellsiden. Rørledningen var 750 m lang og med en diameter på 1,35-1,1 m. Totalt nedslagsfelt var beregnet til 49,4 km². I kraftstasjonen ble det montert en peltonturbin for en netto fallhøyde på 298 m, som ble levert av Voith. Generatoren var på 14,0 MVA og levert av British Thomson Houston Co. Ltd.. Det var opprinnelig tre utgående kraftlinjer, to på 20 kV til Skjerstad og én linje på 60 kV til Bodø.

Nytt kraftverk 
Et nytt kraftverk sto ferdig i 2015. Det er koblet på den eksisterende rørgaten. En francisturbin på 15 MW sørger for en årlig produksjonsøkning på 7 GWh, til 72 GWh. Det er sprengt ut ny avløpskanal.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 NVE vannkraftdatabase
 Salten Kraftsamband
 OneCo om nytt kraftverk
 Avisa Nordland

Vannkraftverk i Nordland
Kraftverk i Bodø
Salten kraftsamband
Kraftverk etablert i 1953
Kraftverk etablert i 2015
Sundsfjord kraftverk

Sundsfjord kraftverk  er et  vannkraftverk i Sundsfjorden i Gildeskål kommune i Nordland. Deler av nedslagsfeltet ligger i Beiarn kommune.

Kraftverket utnytter fallet på 317 meter fra reguleringsmagasinene Sokumvatnet og Langvann. Sokumvannet reguleres mellom 331 og 299 moh. Langvann reguleres mellom 331 og 299 moh. Det overføres også vann fra Arstaddalsdammen i Beiarn som reguleres mellom 333 og 299 moh samt fra et bekkeinntak.

Forså kraftverk leverer vann til Sokumvannet og Langvann kraftverk leverer vann til Langvannet.

Det er installert 3 francisturbiner hver på 32 MW og midlere årsproduksjon er på 535 GWh. Samlet nedslagsfelt er på 168 km²
 
Kraftverket eies av Norsk Hydro og Salten kraftsamband og startet produksjonen i 1963. Viktigste grunn for byggingen var å sikre energi til Hydros smelteverk i Glomfjord. Det foreligger planer om utvidelse av verket med 170 GWHh

Kraftverket ble bygget av Norsk Hydro AS, Sjøfossen Energi og Salten Kraftsamband.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Salten Kraftsamband

Vannkraftverk i Nordland
Kraftverk i Gildeskål
Kraftverk i Beiarn
Salten kraftsamband
Kraftverk etablert i 1963