Nasjonalt ID-kort

Et nasjonalt ID-kort er et legitimasjonskort utstedt av nasjonale myndigheter.

EØS

Nasjonale identitetskort innen EØS er utstedt av medlemslandene i Det europeiske økonomiske samarbeidsområde (EØS), altså landene i EU, samt Island, Liechtenstein og Norge, og kan brukes som reisedokument innen EØS og Sveits. Sveitsiske ID kort kan også brukes som reisedokument innen EFTA og EU. I noen land, slik som Spania, Italia og Hellas, er det krav om at alle borgere må bære nasjonale ID-kort eller pass overalt, hvilket også gjelder utenlandske besøkere.

I EU-landene Belgia, Bulgaria, Kypros, Frankrike, Hellas, Italia, Kroatia, Latvia, Luxembourg, Nederland, Polen, Portugal, Romania, Slovakia, Slovenia, Spania, Tsjekkia, Tyskland og Ungarn må man ha og kunne vise identifikasjon til politi, som kan kreve det å få se det. Pass er gyldig legitimasjon, men staten eller kommune (varierer) utsteder også nasjonale ID-kort til alle borgere, og de gjelder for reise til alle EU-/EØS-land. Fordi borgere i disse landene er vant til å ha sine nasjonale ID-kort, kan de reise innen EU og det meste av Europa uten bekymringer om pass.

I 2020 var det to EØS-land som ennå ikke utstedte slike nasjonale ID-kort: Danmark og Island. Statsborgere i disse landene må dermed bruke pass for å utøve friheten til å bevege seg over grensene innen EØS. Statsborgerne i disse landene kan likevel bevege seg innen den nordiske passunionen. Pass eller ID-kort kontrolleres vanligvis ikke av noen grensekontroller innenfor Schengen-området, men de kontrolleres ofte av flyplasser og hotell.

I august 2021 ble det innført nye regler i EU om design og innhold på nye nasjonale ID-kort, med høyere krav til sikkerhet. Det ble blant annet krav om fingeravtrykk lagret i chipen og EU-flagg med landkode på kortet.

Norge 
Siden 30. november 2020 har Norge utstedt nasjonale ID-Kort Fem måneder senere hadde kun 63 000 nordmenn anskaffet kortet. Norge gikk i 2007 inn for å innføre nasjonale ID-kort fra 2013, men prosjektet ble deretter utsatt flere ganger. Samtidig økte kostnadsanslaget fra 14 millioner til 700 millioner. I mars 2015 la regjeringen fram et lovforslag om nasjonalt ID-kort for Stortinget, med planlagt innføring i 2017 sammen med nye pass. I 2018 var kortet ennå ikke klart, og Justisdepartementet anslo at det ville være klart først i 2020. Grunnen til utsettelsene og de økte kostnadene er at sikkerhetskravene både til pass og id-kort har økt fra dem som ble stilt i 2007. Det blir også stilt høye krav til design. 
Justisdepartementet sendte i mars 2019 et nytt forslag på høring om ytterligere krav som må bli klare før man går videre. Man er usikker på om ører må være synlige på dem som har religiøse hodeplagg og vil ha en debatt om dette. Det kom 1071 høringssvar, hovedsakelig vedrørende muslimers og sikhers rett til å skjule ørene sine. Skattedirektoratet vil ha nye måter for å avgjøre identitet og har en lang rekke andre synspunkter. F.eks. at utlendinger også må kunne få nasjonalt id-kort.

Bankene har, med støtte fra politi og sikkerhetsmiljø, bedt om å bli frigjort fra oppgaven med å utstede ID-kort, og sier at det skal være et ansvar for statlige myndigheter. Noen banker har allerede sluttet å utstede ID-kort, slik at folk må ta med passet sitt for slike ting som kjøp med kredittkort eller kjøp av forskrevne medisiner – hvis de ikke har et førerkort.

EU-forordningen som ble innført i august 2021 er merket EØS-relevant av kommisjonen, og om den blir inkorportert i EØS-avtalen kommer den også til å gjelde i Norge. Forslaget er derimot hjemlet i artikkel 21 av Traktaten om Den europeiske unions virkemåte, som ikke er speilet i EØS-avtalen. I august 2021 ble de norske kortene forandret, og tydelige endringer er at landkode "NO" nå er trykket på kortets forside, at "CAN" teksten har blitt venstrejustert, at fødselsdatoen er skrevet med taktil og at "ID" er skrevet i braille på baksiden.

Sverige 
Sverige innførte nasjonalt id-kort i 2005, for bruk til reiser i Schengen-området. Det kan kun fås av svenske statsborgere og er gyldig i hele Europa (unntatt Russland, Belarus, Tyrkia og Ukraina) og til Dominica, franske oversjøiske territorier, Georgia, Montserrat og ved pakkereiser til Tunisia og Akaba i Jordan. Det kan imidlertid ikke brukes på for å reise til land utenfor EU/Schengen direkte fra Sverige (f.eks. på en direkteflyvning til Serbia). Frem til 2015 var det ikke heller tillatt å fly direkte til EU-land utenfor Schengen, f.eks. til Kroatia, noe som brøt mot EU-regler innført i 2006  og det ble korrigert etter krav fra EU-kommisjonen.

Sverige har ytterligere et statlig id-kort innført i 2009. Det utstedes av Skatteverket og inneholder ikke informasjon om statsborgerskap. Alle som har svensk personnummer kan få det, og det finnes særlige rutiner for å hjelpe personer som ikke har pass eller svensk id-kort å faststelle identitet. Dette kort ble innført fordi bankene hadde innført høye sikkerhetskrav for å få utstedt id-kort, slik at mange som ikke var svenske statsborgere ikke kunne få id-kort. Utenlandske pass, inkludert EU-pass, var da vanligvis ikke gyldige som legitimasjon.

Irland 
I Irland ble det innført nasjonale ID-kort i 2015.  Det tok åtte måneder fra planene ble offentliggjort til innføring. Irland bruker de samme sikkerhetsregler og prosedyre som for pass, og derfor blir det ingen nye sikkerhetsproblem. Nasjonale identitetskort var politisk kontroversielle på grunn av kontroversen i Storbritannia 2010, så disse kortene kalles passkort (Passport cards).

Danmark og Island 
Til tross for at Danmark og Island utsteder offisielle ID-kort, har ingen av dem nasjonale ID-kort som tilfredsstiller EU-regler. Dansker som krysser grensen til Tyskland må ha pass, da Tyskland ikke aksepterer førerkort som reisedokument.

Storbritannia 
I Storbritannia innførte myndighetene nasjonale ID-kort i 2008, men ordningen ble avviklet i 2010, på grunn av kobling til database med sensitiv personlig informasjon.

Se også 

 EØS-pass

Referanser 

Reisedokumenter
Identifikasjon