Peter Andreas Ravn Sollied

Peter Andreas Ravn Sollied (1869–1955) var en norsk kjemiingeniør og genealog. Han var direktør for Statens fettdirektorat fra 1918 til 1921.

Slekt 
Han var sønn av asylforvalter Henning Olsen Sollied, som kom fra Solli i Ørskog, og Olave Marie Vestre. Han var bror av legen Olaf Sollied. I 1901 ble han gift med Margarethe Falkenberg. De var foreldre til genealogen Henning Sollied (1907–1945).

Liv 
Etter å ha vært elev ved Trondheim katedralskole tok Sollied realartium i 1888, gjennomgikk Krigsskolens nederste avdeling og utdannet seg til kjemiingeniør ved Trondhjems tekniske skole i 1891. Deretter var han driftsassistent ved en fiskemelfabrikk i Vardø, før han i 1894 ble ansatt ved Norges landbrukshøyskole. Fra 1901 til 1903 var han statsstipendiat og spesialiserte seg i biokjemi og gjæringsteknologi. Han studerte whiskeyproduksjon i Storbritannia og gjorde forsøk med å produsere norsk whiskey ved Sælid brenneri utenfor Hamar. Fra 1906 var han overlærer og bestyrer for det kjemiske laboratoriet ved Bergens tekniske skole.

I Bergen bodde Sollied i en villa i Kalfaret. Han virket også som rettskjemiker og var vernepliktig offiser. Under første verdenskrig var han sjef for 5. kompani av Nordfjord landvernsbataljon og deltok høsten 1914 i nøytralitetsvakten på Ulven utenfor Bergen.

I 1918 ble Sollied utnevnt til fettdirektør (sjef for for Statens fettdirektorat), som administrerte Norges forsyning med fettstoffer fra utlandet, samt rasjonering av olje og bensin. Dette var varer som det var knapphet på under første verdenskrig. Etter krigen (1919) deltok han i en kommisjon som reiste til London og Paris for å forhandle om eksport av det norske overskuddslageret av fiskevarer og fettstoffer til Tyskland. I 1921 ble fettdirektoratet nedlagt. Sollied ble da utnevnt til overlærer og forstander ved Kristiania tekniske mellemskole (senere Oslo tekniske skole). Denne stillingen beholdt han til han gikk av i 1939.

Virke 
Sollied skrev om kjemiske emner i Norsk Havetidende, Norsk Fiskeritidende, Tidsskrift for det norske Landbrug, Naturen, Pharmacia, Tidsskrift for Kemi og i en del tyske tidsskrifter. Han var redktør for kjemi i Tidsskrift for kjemi og bergvesen fra 1921 til 1941 og fagredaktør for kjemi i Teknisk Ukeblad.

Genealog og historiker 
Ved siden av arbeidet som kjemiker interesserte Sollied seg for historie, særlig slektshistorie (genealogi), og brukte mye av sin fritid på arkivforskning. Interessen for slektshistorie delte han med sin sønn Henning Sollied, som ble en kjent genealog, men døde bare 38 år gammel. De to skrev utga artikler sammen om «Losna-ætten» og «Hornes ætten fra Skjeberg». Etter sønnens død utga han dennes avhandling om gårdene i Aker. Også broren Olaf Sollied var en ivrig slekts- og lokalhistoriker.

Sollied var medlem av styret i Landslaget for bygde- og byhistorie, deltok i opprettelsen av Norsk Slektshistorisk Forening og var redaktør for Norsk Slektshistorisk Tidsskrift fra 1937 til 1946.

Etter oppdrag fra Utenriksdepartementet skrev han sammen med O. Solberg en fremstilling av Grønlands historiske forhold til Norge, og i 1932 skrev han om det samme emnet i forbindelse med avgjørelsen av Grønlandssaken i Haag. I Bergens historiske forenings skrifter skrev han om «Hvalfangsten fra Bergen i ældre tider» og «Bergens Bartskjærere 1500–1800» (utgitt sammen med broren Olaf Sollied). Han skrev også om militærhistorie og norsk industrihistorie, og leverte bidrag om ingeniører og industrifolk til Norsk biografisk leksikon.

Referanser

Litteratur
 
 
 Einar Jansen: «Sollied, Peter Andreas Ravn», i 

Norske kjemiingeniører
Norske genealoger