Platypodini

Sylinderborere (Platypodini) er en gruppe av biller som hører til gruppen snutebiller (Curculionoidea). Gruppen finnes ikke i Norge, men én art, Platypus cylindrus, forekommer i Sverige.

Utseende 
Små til middelsstore (1 – 12 mm), avlange, parallellsidige biller. Kroppen er mer eller mindre sylindrisk på form. På farge er oftest brunlige eller svarte, gjerne blanke med fine, lite påfallende hår. Hodet er stort og bredt, like bredt som brystskjoldet. De mangler snute. Fasettøynene er forholdsvis store. Antennene er ganske korte og består av bare seks ledd. De tre-fire ytterste leddene danner en tykk klubbe. Brystskjoldet (pronotum) er lengre enn bredt, ofte med en markert midtfure. Sett ovenfra er det rektangulært. Oversiden er gjerne tydelig punktert og blank. Dekkvingene er avlange, parallellsidige, med markerte punktrader. Beina har ganske korte og tykke lår og legger, men lange føtter (tarser) – disse er gjerne vel så lange som leggene og lårene til sammen. Særlig det innerste fotleddet er langt og tynt. Føttene er fem-leddete, og i motsetning til de fleste andre medlemmer av gruppen snutebiller (Curculionoidea) er ingen av leddene tolappede. Larvene er korte og tykke uten synlige bein.

Levevis 
Både larver og voksne lever i tunneler som de gnager i ved. De fleste artene angriper nylig døde trær eller nyfelt tømmer, men det finnes også noen som går på levende trær. Sylinderborerne er ambrosiabiller, det vil si at de ikke ernærer seg av selve veden, men av sopp som de dyrker på veden. Denne levemåten har de til felles med barkbiller i undergruppen Xyleborina. Tunnelene går gjern dypt inn mot kjernen i treet. Soppene de dyrker er beslektet med gjærsopp, og de skiller ut en gjær- eller øl-lignende lukt som tiltrekker andre ambrosiabiller til treet. Ved er ganske næringsfattig, men soppene som vokser på den er derimot næringsrike, det gjør at ambrosiabillene kan fullføre utviklingen sin ganske raskt (3 – 14 uker), dette i kontrast til andre vedlevende biller som gjerne bruker flere år på utviklingen. De nyklekte billene tar med seg sporer av soppene i spesielle beholdere (mycangia) når de flyr ut for å pare seg og starte nye kolonier. Ambrosiabillenes ganger og soppinfeksjonen de fører med seg ødelegger vedens verdi som tømmer, og mange arter er derfor regnet som skadedyr på tropiske tømmertrær.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
 Underordenen Polyphaga Emery, 1886
 Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
 Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
 Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
 Underfamilien Sylinderborere, Platypodinae Shuckard, 1840 (før familien Platypodidae)
 Stammen Platypodini Shuckard, 1840
 Slekten Austroplatypus Browne, 1971
 Slekten Baiocis Browne, 1962 
 Slekten Carchesiopygus Schedl, 1939
 Slekten Costaroplatus Nunberg, 1963
 Slekten Crossotarsus Chapuis, 1865
 Slekten Cylindropalpus Strohmeyer, 1911
 Slekten Dendroplatypus Browne, 1955
 Slekten Dinoplatypus Wood, 1993
 Slekten Doliopygus Schedl, 1939
 Slekten Epiplatypus Wood, 1993
 Slekten Euplatypus Wood, 1993
 Slekten Megaplatypus Wood, 1993
 Slekten Mesoplatypus Strohmeyer, 1912
 Slekten Myoplatypus Wood, 1993
 Slekten Neotrachyostus Browne, 1962
 Slekten Oxoplatypus Wood, 1993
 Slekten Pereioplatypus Beaver, 2007
 Slekten Peroplatypus Wood, 1993
 Slekten Platyphysus Wood, 1993
 Slekten Platypus Herbst, 1793 - i Nord-Europa:
 Platypus cylindrus (Fabricius, 1792)
 Slekten Teloplatypus Wood, 1993
 Slekten Trachyostus Schedl, 1939
 Slekten Treptoplatypus Schedl, 1972
 Slekten Triozastus Schedl, 1939

Eksterne lenker 
 
 Platypus cylindrus
 Platypus cf. quercivorus 

Snutebiller
Biller formelt beskrevet i 1840