alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Svorka Energi

Svorka Energi AS er et energikonsern som eies av Surnadal kommune med 41 %, Halsa kommune med 17 %, Rindal kommune med 17 % og Møre og Romsdal fylkeskommune med 25 %. Forretningskontoret er på Skei i Surnadal. I 2005 omsatte konsernet for ca. 130 millioner kroner. Konserndirektør er Halvard Fjeldvær.
Konsernet består av:
 Svorka Produksjon AS (kraftproduksjonsselskap)
 Svorka Energi AS (kraftleverandør)
 Svorka Aksess (Internett-leverandør)

Svorka Produksjon 
Svorka Produksjon AS er en kraftprodusent i Møre og Romsdal. Selskapet har forretningskontor i Surnadal. Selskapet har idag eierandel i disse energiverkene.

 Valsøyfjord kraftverk (eierandel 100 %)
 Svorka kraftverk (50 %, Statkraft 50 %)
 Nordsvorka kraftverk (50 %, Statkraft 50 %)
 Svorka Fjernvarme (75%, Landbrukshuset 25 %)
 Brandåa kraftverk (100 %)
 Grytdalen kraftverk (eierandel 100%)

Eksterne lenker 
 Svorka Energi
 Svorka Produksjon

Næringsliv i Møre og Romsdal
Norske kraftselskaper
Svorka Produksjon
Næringsliv i Surnadal
Næringsliv i Heim
Næringsliv i Rindal
Arnold Christopher Ræstad

Arnold Christopher Ræstad (født 15. februar 1878 i Kristiania, død  18. september 1945 i Oslo) var en norsk statsråd (V), jurist og nasjonaløkonom.

Han ble cand.jur. i 1900, og arbeidet som jurist fram til 1910, da han ble sekretær i Utenriksdepartementet, 1908–1909 som sekretær og kartkyndig ansatt som attaché hos den norske regjeringsadvokaten  Han var utenriksredaktør i Tidens Tegn en kort stund. Tok i 1913 juridisk dr.grad. med en avhandling om Kongens strømme (Staens farvann) og var fra 1913 til 1918 stipendiat i handelspolitikk og folkerett ved Universitetet i Kristiania.

Han var utenriksminister i Otto Blehrs andre regjering fra 22. juni 1921 til 31. mai 1922.

Ræstad var styreformann i NRK 1933–45. Etter angrepet på Norge i 1940 fulgte han regjeringen og bidro til å skaffe alternative radiostasjoner til det tyskokkuperte NRK i Oslo. Han bisto også i regjeringens arbeid med å danne Nortraship, og han deltok i gulltransporten med å bringe Norges Banks gullbeholdning i sikkerhet i utlandet. Formann i Norges Banks direksjon (sentralbanksjef) Nicolai Rygg var igjen i det tyskokkuperte Oslo, og Ræstad ble utnevnt til ny formann 22. april 1940 og var dette under London-regjeringen 1940–1945. Her ble han kontroversiell da han hadde et gammeldags syn på pengepolitikk. 

Innen folkeretten har han utgitt Norges høihetsret over Spitsbergen i ældre tid, En folkerets-historisk fremstilling (1912), samt en oversikt over de viktigste lover og regler vedrørende sjøterritorium i Revue general de droit international public (1914). Innen nasjonaløkonomien utgav Ræstad en samling om Norges Handels- og skibsfartspolitik (1914), og en mindre håndbok i handelspolitikk, også i 1914.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Politiske taler av Arnold C. Ræstad, virksommeord.uib.no

Norske utenriksministre
Venstre-statsråder
Norske statsråder 1905–1940
Norske jurister
Norske samfunnsøkonomer
Personer fra Oslo
Nordmenn fra andre verdenskrig
Personer begravet på Vestre gravlund
SC Freiburg

SC Freiburg er en tysk fotballklubb fra byen Freiburg im Breisgau. Herrenes lag spiller i Bundesligaen i fotball for menn, damenes lag i Bundesligaen i fotball for kvinner. De spiller hjemmekampene på Schwarzwald Stadion som tidligere har hatt navnene Dreisamstadion (1954–2004), Badenova Stadion (2004–2011) og Mage Solar Stadion (2012–2014).

Spillerstall 
Oppdatert 4. september 2022.

Utlånte spillere

Plasseringer

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fotballag i Tyskland
Sport i Baden-Württemberg
Fotballag etablert i 1904
1904 i Tyskland
Esercito Italiano

Esercito Italiano er hæren i Italia og en av grenene i det italienske forsvaret.

Det er en frivillig, profesjonell styrke, med 112 000 stand-bysoldater.

Utstyr

Våpen til infanteriet
 Beretta AR70/90 – 5.56 mm automatisk rifle
 Minimi – 5.56 mm lett maskingevær
 MG 59/42 – 7.62 mm maskingevær
 Dynamit Nobel Panzerfaust 3—rakettdrevet granat (RPG)

Kjøretøy
 Ariete – Hovedstridsvogn (200)
 Leopard 1 – Hovedstridsvogn (120)
 Centauro – Armert kampstøtte kjøretøy (400)
 Dardo – Anti-infanteri-kjøretøy (200)
 VBC – Anti-infanteri-kjøretøy (249)
 VCC – Armert personellkjøretøy (Svært modifisert M113) (1638)
 M113 (882)

Artilleri
 M109L selvkjørende haubits (192)
 FH-70 tauet haubits (80 + 80 (reserve))
 PzH 2000 selvkjørende haubits (70)
 Brandt 120 mm bombekastere
 MLRS rakettutskytingssystem (22)
 MIM Hawk bakke-til-luft raketter (60+)

Helikoptere
 Agusta A129 Mangusta – angrepshelikopter (60)
 AB 212 – taktisk transport (14)
 AB 412 – taktisk transport (20)
 NH-90 – taktisk transport (60)

Grader og distinksjoner

Offiserer
Kadettene gjennomgår den italienske krigsskolen, Accademia Militare i Modena, som er to-årig og gir en grunnleggende offisersutdanning. Som fenriker fortsetter de siden med tre år på Scuola di Applicazione i Torino. Efter ett år i Torino erhverves bachelorgrad og kadettfenriken forfremmes til løytnant. Etter to år til erhverves mastergrad.

Spesialistbefal
Spesialistkorpset rektrutteres dels direkte fra det sivile blant ungdommer med studiekompetanse, dels fra befal med fire års tjeneste som sersjanter eller blant fast ansatte grenaderer med syv års ansiennitet. De er gitt en treårig utdanning som fører til en bachelorgrad og ansettelse som troppssjef.

Befal
Befalskorpset rekrutteres fra de fast ansatte grenaderer.

Grenaderer
Alle grenaderer blir ansatt på åremål som  Volontari i Ferma Prefissata di 1 anno (VFP1) , kontraktsoldater med ettårskontrakter. Blant disse rekrutteres siden  Volontari i Ferma Prefissata di 4 år (VFP4) , kontraktsoldater med fireårskontrakter. Grenaderer med fast ansettelse,  Volontario den Servizio Permanente (VSP) , rekrutteres deretter fra VFP4.

Eksterne lenker 
 

Italias forsvar
Armeer
Arbeiderbevegelsens Presseforbund

Arbeiderbevegelsens Presseforbund (APF) er et landsdekkende fagforbund i Norge for journalister, redaktører, disponenter, layout-tegnere og fotografer. De fleste medlemmene arbeider innenfor mediekonsernet Amedia.

APF ble etablert i 1909 som Norges socialdemokratiske presseforening og har siden 1930 vært tilsluttet LO.

Forbundsleder er Helge Rønning Birkelund.

På 1970-tallet avtalte APF og Norsk Journalistlag (NJ) at NJ skulle overta APFs forhandlingsrett i Amedia. Dette er eneste gang LO har akseptert at et medlemsforbund har latt utenforstående forbund forhandle på vegne av LO-medlemmer.

Eksterne lenker
 Arbeiderbevegelsens Presseforbund

Norske fagforbund
Organisasjoner etablert i 1909
Landsorganisasjonen i Norge
Mise en scène

Mise en scène er bruk av audiovisuelle virkemidler for å dramatisere teater eller film. Begrepet er fransk og betyr «å sette i scene». På norsk innebærer begrepene iscenesettelse og gestalning det samme. 

Rent praktisk innebærer dette at man bruker bl.a. bevegelser i kameraet og hos skuespillerne, scenografi, lyssetting, optikk klippetempo og lyddesign for å fortelle om karakterer og situasjoner. Slik forsterkes og dramatiseres hendelsen med audiovisuelle virkemidler.

Lyssetting
Lys gir varme, liv, og ikke minst skygge, skaper spenning og uhygge.

 Trepunkts lyssetting.
 Hovedlys forfra – litt på skrå for objektet slik at bildet ikke blir flatt.
 Utfyllingslys –  fra siden, fjerner skygger i ansiktet.
 Motlys – på skrå bak objektet, for å skape dybde i bildet.
 Bruke lyset som virkemiddel for å skape skumle scener – kun i bruke under-/ over-/ sidelys.

Lys måles i Kelvin-temperatur. Når kameraet står på innendørsfunksjon, tilsvarer dette 3200 Kelvin. Utendørs ligger på rundt 5600 Kelvin. På lyssetting brukes «konversfiltere» for å få opp eller ned Kelvin-gradene i lyset.

Film
Aksjeloven

Aksjeloven (Lov om aksjeselskaper av 13. juni 1997 nr 44, forkortet asl.) er en norsk lov som regulerer dannelse, styring og andre forhold vedrørende aksjeselskaper. Loven erstattet lov av 4. juni 1976 nr. 59 om aksjeselskaper. 

Den er nært relatert til allmennaksjeloven av 1997 som regulerer de samme forhold for allmennaksjeselskap. De to lovene har i grove trekk lik oppbygging og felles lovforarbeider.

Loven medvirker til at norsk rett er i samsvar med de EU-direktiver som Norge er forpliktet å holde etter EØS-avtalen.

Historikk
Sammen med allmennaksjeloven erstatter loven lov av 4. juni 1976 nr. 59 om aksjeselskaper. Før dette gjaldt lov av 6. juli 1957 nr. 4 om aksjeselskaper, og før dette lov av. 19. juli 1910 nr. 1 om aktieselskaper og kommanditaktieselskaper.

Aksjeloven og ansattes medbestemmelsesrett
De ansattes medvirkning gjennom denne loven går gjennom at de er representert i bedriftsforsamlingen og styret i større aksjeselskaper. Aksjeselskaper med mer enn 200 ansatte skal som hovedregel ha bedriftsforsamling.

Bedriftsforsamlingen kontrollerer styret og uttaler seg om styrets forslag til regnskap. Bedriftsforsamlingen har også avgjørende myndighet ved viktige beslutninger, som omlegginger av selskapets drift eller store investeringer.

Aksjeloven gir også ansatte i mindre bedrifter (<30 ansatte) uten bedriftsforsamling, rett til å kreve å være representert i bedriftens styre som medlem eller observatør.

Handleplikten 
Av Aksjelovens §3-5 fremgår det at et styre i et AS eller ASA blir omfanget av handleplikt når selskapets egenkapital ikke lenger kan regnes å være forsvarlig ut fra risikoen ved og omfanget av virksomheten i selskapet.

Handleplikten innebærer at styret i selskapet straks skal behandle saken, samt at styret skal innkalle til generalforsamling innen rimelig tid. Dersom ordinær generalforsamling er innenfor det som regnes som rimelig tid er det ikke nødvendig å innkalle til en ekstraordinær generalforsamling. Innenfor dette tidsrommet kan styret i selskapet klarlegge og vurdere selskapets stilling. Dersom de økonomiske vanskelighetene kan regnes som forbigående eller styret er i stand til å bedre de økonomiske forholdene innen rimelig tid kan styret likevel unnlate å innkalle generalforsamlingen ved å henvise til at selskapets egenkapital kan vurderes til å være forsvarlig.

Hvis det gjennomføres en generalforsamling må styret redegjøre for selskapets økonomiske stilling, herunder årsaken til underskuddet og om framtidsutsiktene. I tillegg må styret komme med forslag til hvordan egenkapitalen kan styrkes, eventuelt om selskapets virksomhet bør avvikles.

Forslag til å gi selskapet forsvarlig egenkapital kan være tilførsel av ny egenkapital, fisjon, fusjon eller at aksjonærene yter tilskudd. Slike forslag må vedtas med 2/3 flertall av generalforsamlingen.

Referanser

Eksterne lenker
 Aksjeloven (asl) 
 Allmennaksjeloven (asal)

Lover av 1997
Norske lover
Norsk selskapsrett
Martha’s Vineyard

Martha's Vineyard er en 231,75 km² stor øy ved sørkysten av Cape Cod i Massachusetts. Øya har en fast befolkning på 15 000 og utgjør det meste av Dukes County (resten av fylket består av Elizabeth Islands og Nomans Land). 

Øya var hjem for et av de første kjente samfunn av døve, og er kjent for et helt spesielt tegnspråk som var med å legge grunnlaget for amerikansk tegnspråk. Øya er nå primært kjent som en sommerkoloni, selv om helårsbefolkningen har økt betraktelig siden 1960-tallet, til tross for at øya kun er tilgjengelig via fly eller båt/ferge.

Øya er den tredje største på østkysten av USA, og den største uten landfast forbindelse. Det går fly og ferger.

Historie 
Opprinnelig bodde wampanoag-indianere på et sted de kalte Noepe (= Midt i vannstrømmer). En mindre øy lenger sør fikk navnet Martha's Vineyard av kaptein Bartholomew Gosnold som km seilende til Den nye verden i skipet «Godspeed» og døde etter ankomsten til Jamestown i 1607. Men etter 159 slitsomme innspillingsdager var lokalbefolkningen grundig lei av både Spielberg og staben hans. Folk fra døvesamfunnet i Kent i England utvandret dit i starten av 1600-tallet og tok med seg et tegnspråk, kjent som Kent Sign Language. Etter hvert utviklet det seg et lokalt tegnspråk, Martha's Vineyard Sign Language (MVSL), som sammen med tegnspråket på fastlandet dannet American Sign Language. Døvhet var så vanlig lokalt at noen av de hørende trodde det var smittsomt. Både døve og hørende brukte tegnspråk. Det var noe alle kunne, så døvhet ble ikke betraktet som noe lyte. På USA's fastland var hyppigheten av døvhet 1 av bortimot 6.000, mens den på Martha's Vineyard var 1 av 155; i byen Chilmark 1 av 25 og i Squibnocket 1 av 4. 

I nyere tid ble det vanlig å sende barna inn til fastlandet for å gå på døveskoler. Dermed ble mange boende på fastlandet, og gradvis døde den døve Vineyard-befolkningen ut. Den siste av dem, Katie West, døde i 1952, men så sent som i 1980'erne kunne noen av de eldre på øya stadig huske MVSL.

Referanser

Eksterne lenker
  
 Martha's Vineyard Online

Øyer i Massachusetts
Langerak kraftverk

Langerak kraftverk (Longerak kraftstasjon) er et vannkraftverk ved Longerak i Bygland kommune i Agder. Navnet skrives også som Longerak.

Kraftverket utnytter et fall på 300 meter fra reguleringsmagasinet Langeraksvatn, som reguleres mellom 598 og 594 moh.

Samlet effekt er 1,5 MW og midlere årsproduksjon er på 7 GWh.

Kraftverket ble bygget for å forsyne Landeskogen tuberkulosesanatorium med strøm. Både sanatoriet og kraftstasjonen er tegnet av arkitekt Kristian Biong.  Produksjonen startet i 1916. Kraftstasjonen ligger 70 høydemeter oppe i dalsiden og utnytter ikke hele fallet i elven Longeraksåni.
 
Vannet renner siden ut i Byglandsfjorden.

Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Småkraftverk i Agder
Kraftverk i Bygland
Agder Energi
Setesdal
Kraftverk etablert i 1916
1916 i Norge
Setesdalsvassdraget
Uleberg kraftverk

Uleberg kraftverk  er et vannkraftverk ved Uleberg i Evje og Hornnes kommune i Agder.

Kraftverket utnytter et fall på 180 meter i elva Skjerka.

Samlet effekt er 9,4 MW og midlere årsproduksjon er på 38 GWh. Det er installert to francisturbiner.

Kraftverket eies av Agder Energi. Produksjonen startet i 2006.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Småkraftverk i Agder
Kraftverk i Evje og Hornnes
Agder Energi
Kraftverk etablert i 2006
Setesdalsvassdraget
Iveland kraftverk

Iveland kraftverk er et vannkraftverk i elven Otra ved Iveland i Iveland kommune i Agder.

Kraftverket utnytter et fall på 50,5 meter fra Gåseflåfjorden til Nomelandsfjorden, som igjen er inntaksmagasin for Nomeland kraftverk.

Samlet effekt er 43 MW og midlere årsproduksjon er på 340 GWh. Produksjonen startet i 1949 med senere modifiseringer i 1950 og 1955.

Kraftstasjonen ligger i dagen, og eies av Agder Energi.

Iveland 2 ble offisielt åpnet 14. juni 2016. Det er en utvidelse med et eget inntak i Dalanekilen/Gåseflåfjorden, en ca. to kilometer lang tilløpstunnel på størrelse med en trefelts biltunnel, samt maskinsal i en fjellhall øst for det eksisterende anlegget. Kraftverket vil da ha økt produksjonen med ca. 140 GWh/år.

Det har en francisturbin på 44 MW. Begge kraftverkene kan kjøres samtidig, slik at vannet i flomperioder kan utnyttes bedre.

Samlet årsproduksjon er 500 GWh.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi
Setesdalswiki

Eksterne lenker
 Setesdalswiki.no: Bilde av kraftverket
Regjeringen - offisiell åpning

Vannkraftverk i Agder
Kraftverk i Iveland
Agder Energi
Kraftverk etablert i 1949
Kraftverk etablert i 2016
Setesdalsvassdraget
Nomeland kraftverk

Nomeland kraftverk  er et  vannkraftverk i elven Otra  ved Nomeland i Iveland kommune i Agder.

Kraftverket utnytter et fall på 20,4 meter fra en Nomelandsdammen som demmer opp Otra, til kraftstasjonen. Demningen er en 100 meter lang betongdemning og den har en største høyde på 28 meter. Anleggsarbeidene ble påbegynt i 1916.

Det er installert fire francisturbiner med samlet effekt 28,7 MW og midlere årsproduksjon er på 170 GWh.

Kraftstasjonen ligger i dagen og er en vakker klassisk kraftstasjonsbygning bygget i betong og stein. 
 
Kraftverket eies av Agder Energi. Produksjonen startet i 1920 med senere modifiseringer i 1922 og 1994.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

Vannkraftverk i Agder
Kraftverk i Iveland
Agder Energi
Kraftverk i Vennesla
Kraftverk etablert i 1920
1920 i Norge
Setesdalsvassdraget
Hunsfoss kraftverk

Hunsfoss kraftverk  er et  vannkraftverk i elven Otra  ved Vennesla i Vennesla kommune i Agder. Det utnytter et fall på 13,5 meter i elven. Kraftverket eies av Agder Energi.

Opprinnelig eier var Hunfos fabrikker, som senere gikk inn i Norske Skog-konsernet. I 1982 ble kraftverket solgt til Statkraft og deretter videresolgt til Vest-Agder Energiverk i 1983.

Samlet installert effekt er 25,1 MW fra to kaplanturbiner. Årsproduksjon er 142 GWh.


Hunsfoss Vest
Den første kraftproduksjonen på stedet startet i 1897. En kraftstasjon med et aggregat på 4,6 MVA ble bygd i 1926.

I 1964 stod en ny kraftstasjonen ferdig, med en kaplanturbin på 13 MVA. Da ble den gamle stasjonen, med 4 francisturbiner tatt ut av drift. Det største aggregatet ble så oppgradert, og brukes i flomperioder. Det ble tatt ut av drift i 2013.

Det var en omfattende oppgradering i 2013. Anlegget vil nå produsere 45 GWh. Det er bygget for effektkjøring.

Hunsfoss Øst
I 2008 stod en helt ny kraftstasjon med dam og flomluker ferdig. Det er installert en kaplanturbin på 15 MW, årsproduksjon er 115 GWh.
Det nye anlegget ble bygget i Otras østre løp.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi
 Energibransjen

Se også
 Husfos Posten #2-1964: Det nye kraftanlegget

Vannkraftverk i Agder
Kraftverk i Vennesla
Agder Energi
Setesdalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1926
Kraftverk etablert i 1964
Kraftverk etablert i 2008
Gullkalven (studentkonkurranse)

Gullkalven, opprinnelig kalt Gullblyantspisseren, er en konkurranse for norske elever og studenter ved skoler som underviser i kreativ kommunikasjon i Norge og utlandet. Konkurransen arrangeres hvert år av elever ved Westerdals Oslo School of Arts, Communication and Technology i Oslo. Konkurransen startet i 1990 da skolen var en rein reklameskole. Navnet «Gullblyantspisseren» henviste til Gullblyanten som er norgesmesterskapet i reklame for de etablerte reklamebyråene. 

Gullblyantspisseren skiftet navn til Gullkalven i 2007

Kategorier

I 2006 hadde Gullblyantspisseren 24 kategorier for konkurrerende bidrag:  
Annonse,
Radio,
Direkte Markedsføring (DM),
Kampanje,
Ambient/Stunt,
Art Direction,
Åpen Tekst,
Reklametekst,
Messe/Stand,
Butikk,
Vindu,
Interiør,
Boards/Plakat,
Emballasjedesign,
Identitetsdesign,
Manus,
Reklamefilm,
Kortfilm fiksjon,
Dokumentar,
Musikkvideo,
Interaktivt,
Foto,
Illustrasjon,
Åpen klasse.

Tilleggspriser var «Aftenposten best jobbet» og «Puttiprisen»

I 2014 er konkurransen delt inn i 5 kategorier + èn åpen brief. Konkurransen blir arrangert av Gullkalven i samarbeid med noen av de største aktørene i kommunikasjonbransjen. Gullkalven har som mål å være den mest attraktive konkurransen for studenter og synliggjøre de beste ideene for kommunikasjonsbransjen. 

Briefene slippes 6.mars. Vinnerne kåres på prisutdelingen 28. Mai. Gullkalven er åpen for alle studenter i Norge, og norske studenter i utlandet – alt man trenger er en god idé, eller fire.

Årets Gullkalv

 2007, André Gidoin og Morten Halvorsen
 2008, Ulrik Solum Waagsether og Sindre Veseth Foss
 2009, Hallvard Fjeldbraathen og Morten Halvorsen
 2010, Julian Hagemann og Torkild Jarnholt
 2011, Sindre Fosse Rosness og Bård Rostrup Gabrielsen
 2012, Erik Grov Lysø og Ole Henrik Golf
 2013, Thea Emanuelsen og Aleksander Erichsen
 2014, Thea Tovshus og Christian Lindvik
 2015, Alex Bjørne-Larsen og Aslak Aalberg
 2016, Christoffer Rontén og Thea Breili
 2017, Axel Bjørne-Larsen og Aslak Aalberg
 2018, Mathias Sandvik, Sindre Johnstad og Sindre Øren
 2019, Sollin Sæle, Per Berge Moe og Thorbjørn Havn
2020, Sebastian Pandonis, Folke Kühlhorn, Linn Stewart og Oskar Engman
2021, Sebastian Pandonis, Oskar Engman og Peter Holtze
2022, Jobo Engh, Jørgen Kjensli Moe og Michael Isaksen

Eksterne lenker
 Gullblyantspisserens hjemmeside
 Westerdals Oslo School of Arts, Communication and Technology sin hjemmeside

Visuell kommunikasjon
Grafisk design
Reklame
L’Arc~en~Ciel

L'Arc~en~Ciel (fra fransk: «regnuen», også kjent som L'Arc) er et populært japansk rockeband. De har solgt over 25 millioner singler og album bare i Japan. Bandet ledes av bassisten Tetsu.

Referanser 

Japanske rockegrupper
Steinsfoss kraftverk

Steinsfoss kraftverk  er et  vannkraftverk i elven Otra nord for Vennesla i Vennesla kommune i Agder. Otra er her grenseelv mellom Iveland og Vennesla kommuner.

Kraftverket utnytter et fall på 54 meter fra Beihølen til Venneslafjorden. Kraftverket regulerer fossene Steinsfoss, Paulenfoss og Urfoss.

Samlet effekt er 109 MW og midlere årsproduksjon er på 570 GWh.

Produksjonen startet i 1957 og ble utvidet i 1958 og 1985.  I 1985 ble det montert en kaplanturbin på 60 MW. Vannet ledes i en 3,5 km lang tunnel fra inntaksmagasinet og kraftverket er innsprengt i fjellet.

Kraftverket eies av Agder Energi.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Agder Energi

.
.
.

Vannkraftverk i Agder
Kraftverk i Vennesla
Kraftverk i Iveland
Agder Energi
Setesdalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1957
Kumi Koda

Koda Kumi (倖田來未, Kōda Kumi), (født Kouda Kumiko 神田來未子, Kouda Kumiko) 13. november, 1982 i Kyoto, Japan) er en japansk solo R&B- og popsanger. Hun er mest kjent for albumet real Emotion/1000 no Kotoba som ble en massiv hit nettopp fordi de to sangene var introdusert på det populære PlayStation-spillet Final Fantasy X-2, og siden da har Kumi Kodas karriere tatt av.

Trivielt 
 Blodtype: A
 Favorittmusikk: Hiphop
 Favorittsport: squash
 Favorittklær: Dolce & Gabbana, H・A・K
 Favorittsangere: Britney Spears, Chingy, Christina Aguilera, Nelly, P!nk, Pharrell Williams

På DVD 
 7SPIRITS (2003/3/19)
 feel… (2004/3/24)
 girls~Selfish~ (2004/11/25)
 secret -FIRST CLASS LIMITED LIVE- (2005/9/21)
 BEST~first things~ LIVE TOUR 2005
 LIVE TOUR 2005~first things~deluxe edition – (2006/9/13)

Song Nation 
 the meaning of peace m/BoA (19. desember, 2001)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 
 Krazy 4 Kuku
 Kuuchan.com ~ Koda Kumi News and Information site

Personer fra Kyoto
Koda, Kumi
Stockholms stadion

Stockholms stadion, Stockholms Olympiastadion, eller i dagligtale bare Stadion, ligger på Norra Djurgården og ble bygd i perioden 1910–1912 til Sommer-OL 1912, arkitekt var Torben Grut. Olympiastadionet erstattet Idrottsparken som hadde ligget på samme sted. 

Mellom 10. og 17. juni 1956 arrangerte man de olympiske hestesportkonkurransene på Stockholms stadion (resten av lekene ble arrangert i Melbourne, Australia). I dag er arenaen vernet, og mulighetene for ombygging eller påbygging er begrenset.

Den svenske finalen i bandy er blitt spilt på Stockholms stadion 50 ganger. Stadionet var fra 1936 til 2013 hjemmebane for Djurgårdens IFs fotballag.

Stadionet var lenge viktig for Djurgården, ikke bare i fotball. DIF Bandy spilte der fra starten frem til 1970. Bordtennisgruppa holdt til i klokketårnet fra 1947 til 1951, og bokserne holdt i perioden 1917–1922 til i tårnet ved Drottning Sofias väg. På 1950-tallet hadde sykkelseksjonen klubblokaler ved Stadion, og mellom 1959 og 1971 hadde fekterne treningslokaler under de gamle ståtribunene. Fra 1922 til 1962 holdt ishockeylaget til der.

Hvert år arrangeres det internasjonale friidrettsstevnet DN Galan, og Stadion er en av de arenaene i verden der det er satt flest verdensrekorder i friidrett. Stadionet brukes også til store musikkonserter. Arenaens publikumskapasitet er 14 160, og banen måler 105 x 68 meter. 

I nærheten av Stockholms stadion ligger Stadion tunnelbanestasjon.

Eksterne lenker
 The Stadium Guide
 World Stadiums 
 Djurgårdens IFs guide til Stockholms stadion

Olympiastadioner
Fotballstadioner i Sverige
Friidrettsarenaer
Sport i Stockholm
Sommer-OL 1912
Fotballstadioner brukt under OL