alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Øystein Stray Spetalen

Øystein Stray Spetalen (født 17. juli 1962) er en norsk investor som er styreleder og eier av investeringsselskapet Ferncliff TIH AS. 

Spetalen har tidligere jobbet som investeringsdirektør i Kistefos og som porteføljeforvalter i Gjensidige Forsikring. Han er styremedlem i en rekke børsnoterte virksomheter. Stray Spetalen er initiativtager til opprettelse av Medieofferfondet. Han har vært varamedlem i Pressens Faglige Utvalg siden 1. juli 2014.

Liv og virke 
Stray Spetalen vokste opp i Sandefjord og startet å handle aksjer i 9. klasse. Han er utdannet sivilingeniør ved Norges tekniske høgskole.

Han tilbød seg sammen med Petter Stordalen å kjøpe papirfabrikken Union i Skien, da Norske Skog ville legge den ned. Gjennom sitt selskap Unionen AS kjøpte de to senere en betydelig aksjepost i Norske Skog. Fabrikken ble likevel lagt ned. Aksjeposten ble solgt med stort tap.

Stray Spetalen er medlem av Sandefjord Ballklubb, og var styremedlem i Vålerenga Fotball fra 1996 til 2003. I april 2006 ble det kjent at Stray Spetalen, sammen med Petter Stordalen vurderte å kjøpe hele eller deler av den engelske fotballklubben Liverpool FC. Dette ble det aldri noe av. Klubben ble senere kjøpt av Tom Hicks og George Gillett.

I 2009 ble Spetalen rangert av bladet Kapital som Norges 50. rikeste person med en formue på 2,6 milliarder kroner, i 2021 var han på 78. plass. Han er gift med Charlotte Spetalen.

Spetalen var også med å etablere borgeravisen Resett.no sammen med blant annet milliardæren Jan Haudemann-Andersen, og som til daglig ledes av Helge Lurås. Han solgte seg ut i 2018.

Spetalen er sterkt kritisk til bygging av strømkabler til utlandet og ønsket i 2014 vedde en milliard kroner på at strømprisen ville øke med mer enn 2-3 øre, som kraftbransjen hevdet.

Medieoppmerksomhet 
I 2011 rettet Spetalen sterk kritikk mot investeringsstrategiene til Statens pensjonsfond utland (Oljefondet). Spetalen sammenlignet fondets finansinvesteringer med det å «satse på en daud hest» og kalte det «ren svindel». De påfølgende ti årene økte verdien i fondet med 900%

Spetalen var i 2011 i ordkrig med SV-politikeren og ministeren Audun Lysbakken, som han kalte «en samfunnsfiende» og «marxist». Da journalist og Rødt-politiker Mímir Kristjánsson i 2011 fikk utgitt en bok der han omtaler norske milliardærer som «sutrende» gikk Spetalen kraftig til motmæle. Han gjorde oppmerksom på at Kristjansson har innrømmet bevisst å ha utnyttet systemet ved å melde seg opp til eksamen på Universitetet i Oslo for å få tilgang til studentgoder for deretter ikke å fullføre eksamen.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Spetalens offisielle roller i norsk næringsliv, Proff.no.

Norske hedgefondforvaltere
Norske investorer
Norske tradere
Norske sivilingeniører
Alumni fra NTNU
Personer fra Sandefjord kommune
Norske milliardærer
Norske gründere
Norske finansfolk
Ole Kopreitan

Ole Andreas Kopreitan (født 19. september 1937 i Stavanger, død 23. januar 2011) var en norsk freds- og miljøaktivist og daglig leder for Nei til atomvåpen.

Biografi 
Ole Kopreitan vokste opp på Hitra og var utdannet lærer fra Sagene lærerskole. 

I 1950-årene var Kopreitan en partiløs politiker på venstresida. Som formann i Komiteen mot vesttysk militarisme sperret han veien for bilkortesjen med den vesttyske forsvarsministeren Franz Josef Strauß under dennes norgesbesøk i 1961. Samme år ble Kopreitan medlem av det nystartede Sosialistisk folkeparti. Han ledet Sosialistisk ungdomsfylking (SUF) mellom 1963 og 1965. Fra 1967 var han partisekretær i Sosialistisk folkeparti frem til partiet falt fra hverandre etter stortingsvalget i 1969. SF regnes som forgjengeren til SV. Kopreitan hadde også en sentral rolle i Folkebevegelsen mot norsk medlemskap i Fellesmarkedet frem mot EF-avstemningen i september 1972. 

Fra 1981 var Kopreitan daglig leder for organisasjonen Nei til atomvåpen (NTA). Fra en tralle (til november 2006 en ombygd barnevogn) på Karl Johans gate i Oslo drev Kopreitan informasjonsarbeid for NTA og solgte plakater og jakkemerker til støtte for en rekke politiske saker og humanitære formål. 

Han kaltes «Ole Kopp» blant venner. Han mottok Zola-prisen i 2002.

Referanser

Litteratur 
 Stein Ørnhøi. «Ole Kopreitan» I: Norsk biografisk leksikon. Bind 5. 2002
 De Ulydige : kampskrift til Ole Kopreitan (Pax forlag, 1987)
 nuclear-free.com biografi i forbindelse med Zola-prisen
 Detektivbyrå nr. 2: Operasjon vindkast (Jørn Lier Horst, Hans Jørgen Sandnes, Gyldendal Norsk Forlag AS, 2014). Karakteren Walter Vogn inspirert av Ole Andreas Kopreitan

Norske aktivister
Personer fra Stavanger kommune
Personer fra Hitra kommune
Norske byoriginaler
Norske miljøvernere
John Engh

John Andreas Engh (født 5. juni 1915 i New York, død 5. desember 1996 i Bærum) var en norsk arkitekt. Han har blant annet tegnet Oslo sentralstasjon og Ind-Eks-huset ved Solli plass.

Engh studerte til arkitekt i 1930-åra, dels i Zürich, dels ved NTH i Trondheim. Under andre verdenskrig tjenestegjorde han ved de norske basene i Canada, der han tegnet og ledet utbyggingen ved Little Norway og Vesle Skaugum. Han studerte også effektive måter å bygge på som en forberedelse til gjenoppbyggingen av Norge.

Fra 1946 hadde Engh privat praksis i Oslo. Fram til 1958 var dette sammen med Peer Qvam, og fra 1970 sammen med Jon Seip (Engh og Seip Arkitektkontor A/S).

Enghs bygninger er ofte preget av industrielt prefabrikkerte fasadeelementer, og han var en foregangsmann for bruk av disse. 
 
Av Enghs (og partneres) produksjon kan nevnes:
 Larvik krematorium, 1955
 Slemmestadgården, Haakon VIIs gate i Oslo, 1958
 Norcem-gården, Haakon VIIs gate i Oslo, 1961
 Haslum krematorium, 1962
 Indekshuset, Henrik Ibsens gate i Oslo, 1965
 Forsikringens hus, Hansteens gate i Oslo, 1966
 flere kontorbygninger i Sandvika sentrum, 1970-tallet
 Oslo sentralstasjon, arkitektkonkurranse 1948, ferdig 1987
 boligfelter på Oppsal (1952), Tveita (1964), Manglerud og Sandaker (1977) i Oslo
 Norges ambassade i Brasília, 1984
 deler av Bodø lufthavn og Fornebu lufthavn

Engh hadde videre den arkitektfaglige byggeledelsen for USAs ambassade i Oslo (etter tegninger av Eero Saarinen).

Det industrielle og «harde» preget som mange av Enghs bygninger gir inntrykk av, har vært kritisert, kanskje særlig i forbindelse med at «Det engelske kvarter» måtte vike plass for Ind-Eks-huset, og at Engh stod bak et reguleringsforslag for Vaterland i Oslo med en massiv ansamling av høyhus. Dette inntrykket bør i alle fall nyanseres noe. Engh var for eksempel i første rekke for å bevare den gamle Østbanebygningen, da Sentralstasjonen ble bygd. Og Haslum krematorium, der naturen utenfor utgjør det meste av utsmykningen i seremonirommene, viser tydelig at den moderne byggeteknikken også kan gi mer «myke» resultater.

Han satt i styret for Norske arkitekters landsforbund fra 1952 til 1968, fra 1964 som president.

Engh var også politisk aktiv, hovedsakelig i kampen mot atomvåpen. Han var daglig leder for protestkampanjen «De 13», som ble lansert i 1960.

Engh var tildelt Deltagermedaljen og Haakon VIIs 70-årsmedalje.

Litteratur 
 John Engh i Norsk kunstnerleksikon

Referanser 

 
Nordmenn født i USA
Deltagermedaljen
Haakon VIIs 70-årsmedalje
Betongtavlen
Personer ved Little Norway
Alexander Hislop

Alexander Hislop (født 1807 i Duns, død 13. mars 1862 i Arbroath) var en skotsk historiker og predikant i Free Church of Scotland. 

Han er særlig kjent for boken The Two Babylons: Papal worship Revealed to be the worship of Nimrod and His wife, et verk som fortrinnsvis var ment som en kritikk av Den katolske kirke. Her kommer han med påstanden om at mange av oldtidens myter og religiøse forestillinger har sitt opphav i hendelser omkring Nimrod, som ifølge Bibelen var en ond hersker i begynnelsen av menneskenes historie. 

Han identifiserer Nimrod med den mytiske kong Ninos og hevder ut ifra myten at Semiramis var Nimrods kone. Han hevder også at Nimrod og hans kone er opphavet til mange av oldtidens guder og legendariske skikkelser, som Ishtar og Tammuz. Han prøver også ut ifra språkteorier å finne røtter tilbake til Babylonia i mange av verdens religioner.

Mye av det han skriver må ses på som høyst spekulativt. Likevel har det hatt en viss innvirkning på mange kristnes tankegang i den senere tid. Det fins flere kristne internettsider som fremholder hans påstander. 

Han skrev også bøkene Scottish Anecdotes og Proverbs of Scotland.

Referanser 

Hislop, Alexander
Hislop, Alexander
Personer fra Scottish Borders
Oransjeordenen

Oransjeordenen (Orange Order) er et lovlig, protestantisk broderskap i Nord-Irland og det vestlige Skottland. Navnet kommer fra de nordirske protestantenes tradisjonelle farge. Den har også medlemmer bosatt i en rekke andre land. Ordenen ble grunnlagt i Loughgall, Armagh i 1796. Den betegner seg som en gudfryktig organisasjon som fremmer protestantisk kultur og identitet. Kritikere omtaler den som anti-katolsk og sekterisk. 

Politisk var den frem til 12. mars 2005 formelt knyttet til Ulster Unionist Party. Mange av medlemmene foretrakk dog Democratic Unionist Party, og det er også mange som har vært eller er tilknyttet lojalistiske paramilitære grupper. 

Ordenen har flere ganger blitt klandret for at det har brutt ut opptøyer, senest i september 2005 da lojalister avfyrte skudd mot politiet i flere nordirske byer. Bakgrunnen for slike opptøyer har i de fleste tilfeller vært tradisjonelle marsjer gjennom områder med overveiende katolsk befolkning. 

Politisk sett har Oransje-ordenen vært nært knyttet til irsk unionisme. Kritikere har beskyldt ordenen for å være sekterisk, triumfalistisk og supremalistisk. Som en protestantisk organisasjon, nekter den katolikker medlemskap, samt også personer hvor nære familiemedlemmer er katolikker, er også nektet medlemskap.

Referanser 
 

Nordirsk kultur
Organisasjoner etablert i 1796
Protestantisme
Broderskap og veldedige organisasjoner
Antikatolisisme i Storbritannia
Nasjonalisme
Lions Clubs International

Lions Clubs International (The International Association of Lions Clubs) er en verdensomspennende organisasjon med 45 000 klubber og 1,35 millioner medlemmer i over 200 land og områder. Dette gjør klubben til den største humanitære serviceorganisasjonen i verden.

Lions mål er «å skape forståelse for verdens behov for humanitær hjelp, og yte frivillig innsats med lokalt engasjement og internasjonalt samarbeid».

Historie og bakgrunn
Foreningen ble stiftet i USA 7. juni 1917 av Melvin Jones og ble internasjonal 12. mars 1920 da den første klubben i Canada ble etablert.  

Melvin Jones’ idé var å skape en sammenslutning av foreninger som hadde som felles mål å hjelpe mennesker som av ulike grunner hadde behov for støtte. Lions støtter og gjør arbeid blant annet for eldre, funksjonshemmede, barn, unge og i katastrofeområder. 

Lions Norge ble etablert i 1949. Den første Lionsklubben som ble etablert i Norge var Lions Club Oslo. Per 2021 har den norske organisasjonen 380 klubber.

Organisasjonens øverste valgte leder kalles guvernørrådsleder, og velges for ett år av gangen.

Referanser

Eksterne lenker
 
 Hjemmeside Lions Norge

Broderskap og veldedige organisasjoner
Humanitære organisasjoner
Ideelle organisasjoner fra USA
Internasjonale ikke-statlige organisasjoner
Etableringer i 1917
Vestfold Interkommunale Vannverk

Vestfold Interkommunale Vannverk IKS (VIV) er et selskap som eies av ti kommuner i Vestfold og har ansvaret for vannkilder, vannbehandling, reserveforsyning og hovedfordeling til sine medlemmer. Drikkevannskildene er innsjøene Farris og Eikeren.

Medlemskommunene er:
 Færder kommune
 Horten kommune
 Holmestrand kommune
 Re kommune
 Sandefjord kommune
 Tønsberg kommune

Se også
 Vann
 Vannverk
 Saltvann
 Drikking
 Dehydrering

Eksterne lenker
 Hjemmeside Vestfold Interkommunale Vannverk
 Mer om Eikeren

Vannforsyning
Næringsliv i Vestfold og Telemark
Ski-VM 1974

Ski-VM 1974 ble arrangert 16. – 24. februar i Falun i Sverige.

Langrenn

Menn

15 km 
19. februar

Magne Myrmo ble i 1974 den siste internasjonale mesteren som brukte treski. Glassfiber var i ferd med å overta som skimateriale.

30 km  
17. februar

50 km 
24. februar

4 x 10 km stafett 
21. februar

Kvinner

5 km 
18. februar

10 km 
20. februar

4 x 5 km stafett 
23. februar

Kombinert

Individuelt (Normalbakke/15 km) 
17. og 18. februar

Skihopping

Normalbakke K70
16. februar

Stor bakke K90
23. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1974 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1974
Internasjonale mesterskap i Sverige
Falu kommune
Sport i Sverige i 1974
Langrenn i 1974
Skihopping i 1974
Kombinert i 1974
Langrenn i Sverige
Skihopping i Sverige
Kombinert i Sverige
Ski-VM 1978

Ski-VM 1978  ble arrangert 18. – 26. februar i Lahtis i Finland. Sett med norske øyne ble mesterskapet tidenes svakeste, troppen vendte hjem med en bronsemedalje (fra herrenes langrennsstafett).

Langrenn

Menn

15 km 
21. februar

30 km  
19. februar

50 km 
26. februar

4 x 10 km stafett 
23. februar

Kvinner

5 km 
20. februar

10 km 
18. februar

20 km 
25. februar

4 x 5 km stafett 
22. februar

Kombinert

Individuelt (Normalbakke/15 km) 
19. og 20. februar

Skihopping

Normalbakke 
18. februar

Stor bakke 
25. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1978 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1978
Internasjonale mesterskap i Finland
Sport i Finland i 1978
Sport i Lahtis
Langrenn i 1978
Skihopping i 1978
Kombinert i 1978
Langrenn i Finland
Skihopping i Finland
Kombinert i Finland
Ski-VM 1982

Ski-VM 1982 var et sportsarrangement i nordiske grener som ble arrangert 19. – 28. februar i Holmenkollen i Oslo. 

Dette var det første ski-VM med regelen om at de regjerende verdensmestere i hver øvelse fikk personlig friplass dersom de stilte for å forsvare tittelen. Tittelforsvarere gikk utenom de nasjonale kvotene på maksimalt fire utøvere per nasjon i de individuelle øvelsene. Under ski-VM i 1982 ble vinnerne fra nordiske grener under Vinter-OL 1980 samt ski-VM 1980 (20 km kvinner) regnet som regjerende verdensmestere.

Dette var også det første internasjonale mesterskapet der Gunder-metoden ble benyttet i kombinert, men kun under lagøvelsen. 

Norge ble beste nasjon med 7 gull, mens Sovjetunionen og Sverige kom på de to neste plassene, med 2 gull hver.

Langrenn

Menn

15 km 
23. februar

30 km 
20. februar

50 km 
27. februar

4 x 10 km stafett 
25. februar

Kvinner

5 km 
22. februar

10 km 
19. februar

Berit Aunlis gull var Norges første VM-gull i langrenn for kvinner. Løpet var den raskeste 10 km i historien og den første under 30 minutter

20 km 
26. februar

4 x 5 km stafett 
24. februar

Kombinert

Individuelt (normalbakke K90/15 km) 
19. og 20. februar

Lag (normalbakke K90/3x10 km) 
26. februar

Kombinert lagkonkurranse stod på VM-programmet for første gang.

Skihopping

Normalbakke K90
21. februar

Stor bakke K120 
28. februar

Lag, stor bakke K120 
26. februar

Hopp lagkonkurranse stod på VM-programmet for første gang.

Medaljestatistikk

Nasjoner

Referanser

Litteratur

Kilder 
 1982 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Sportsarrangementer i Holmenkollen
VM i Norge arrangert av FIS
Internasjonale mesterskap i 1982
Sport i Norge i 1982
Langrenn i 1982
Skihopping i 1982
Kombinert i 1982
Langrenn i Norge
Skihopping i Norge
Kombinert i Norge
Ski-VM 1985

Ski-VM 1985 ble arrangert 16. – 27. januar i Seefeld i Østerrike. Hopp, stor bakke ble arrangert i Innsbruck. Mesterskapet i langrenn ble preget av at flere utøvere brukte skøyteteknikk med en ski. Dette skulle bli det siste verdensmesterskapet som ikke regulerte skillet mellom klassisk skiteknikk og fri teknikk. Dette var også det første internasjonale mesterskapet der Gunder-metoden ble benyttet under den individuelle øvelsen i kombinert.

Langrenn

Menn

15 km 
22. januar

30 km 
18. januar

50 km 
27. januar

4 x 10 km stafett 
24. januar

Kvinner

5 km 
21. januar

10 km 

19. januar

20 km 

26. januar

4 x 5 km stafett 
22. januar

Kombinert

Individuelt (Normalbakke K 90/15 km) 
19. januar

Lag (Normalbakke K90/3x10 km) 
25. januar

Skihopping

Normalbakke K90 
26. januar

Stor bakke K109 
20. januar

Lag stor bakke K109 
22. januar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Referanser

Kilder 
 1985 World Championships hos skisport365.com
Ski-VM 1987

Ski-VM 1987 ble arrangert 12. – 21. februar i Oberstdorf i Tyskland. Etter dominansen av bruk av skøyteteknikk under Ski-VM 1985, regulerte Det internasjonale skiforbundet øvelsene ved det ble egne renn for klassisk skiteknikk og for fri teknikk under dette mesterskapet. Dette mesterskapet samt Vinter-OL 1988 ble de eneste mesterskapene der alle staffettetappene bestod av fri teknikk.

Langrenn

Menn

15 km klassisk 
15. februar

30 km klassisk 
12. februar

50 km fristil 
21. februar

4 x 10 km stafett fristil 
17. februar

Kvinner

5 km klassisk 
16. februar

10 km klassisk 
13. februar

20 km fristil 
20. februar

4 x 5 km stafett fristil 
17. februar

Kombinert

Individuelt (Normalbakke/15 km) 
13. februar

Lag (Normalbakke K90/3x5 km) 
19. februar

Skihopping

Normalbakke K 90 
20. februar

Stor bakke K 120 
15. februar

Lag stor bakke K 120 
17. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1987 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1987
Internasjonale mesterskap i Tyskland
Sport i Oberstdorf
Sport i Vest-Tyskland i 1987
Langrenn i 1987
Skihopping i 1987
Kombinert i 1987
Langrenn i Tyskland
Skihopping i Tyskland
Kombinert i Tyskland
Ski-VM 1993

Ski-VM 1993 ble arrangert 19. – 28. februar i Falun i Sverige.

Langrenn

Menn

10 km klassisk 
22. februar

15 km jaktstart 
24. februar

30 km klassisk 
20. februar

50 km fristil 
28. februar

4 x 10 km stafett 
26. februar

Kvinner

5 km klassisk 
21. februar

15 km jaktstart 
23. februar

15 km klassisk 
19. februar

30 km fristil 
27. februar

4 x 5 km stafett 
26. februar

Kombinert

Individuelt (Normalbakke K90/ 15 km) 
18. februar

Lag (Normalbakke K 90/ 3x5 km) 
25. februar

Skihopping

Normalbakke K90 
27. februar

Stor bakke K120 
21. februar

Lag stor bakke K120 
23. februar

Tsjekkia og Slovakia stilte med felles lag, til tross for at de to landene hadde skilt lag ved årets begynnelse.

Medaljestatistikk

Nasjoner 
 
 Sølv i Hopp, lagkonkurranse ble vunnet av et blandet lag med tre fra Tsjekkia og en fra Slovakia

Kilder 
 1993 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1993
Internasjonale mesterskap i Sverige
Falu kommune
Sport i Sverige i 1993
Langrenn i 1993
Skihopping i 1993
Kombinert i 1993
Langrenn i Sverige
Skihopping i Sverige
Kombinert i Sverige
Ski-VM 1995

Ski-VM 1995 ble arrangert 9. – 19. mars 1995 i Thunder Bay i Canada.

Langrenn

Menn

10 km klassisk 
11. mars

15 km jaktstart 
13. mars

30 km klassisk 
9. mars

50 km fristil 
19. mars

4 x 10 km stafett 
17. mars

Kvinner

5 km klassisk 
12. mars

10 km jaktstart 
14. mars

15 km klassisk 
10. mars

30 km fristil 
18. mars

4 x 5 km stafett 
17. mars

Kombinert

Individuelt (Normalbakke/15 km) 
8. mars

Lag (Normalbakke K 90/ 4x5 km) 
15. mars

Skihopping

Normalbakke K90 
12. mars

Stor bakke K 120 
18. mars

Laghopping K120 
16. mars

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1995 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1995
Internasjonale mesterskap i Canada
Sport i Ontario
Sport i Canada i 1995
Langrenn i 1995
Skihopping i 1995
Kombinert i 1995
Langrenn i Canada
Skihopping i Canada
Kombinert i Canada
Christian Krogh

Christian Krogh eller Kristian Krohg kan være feilskrevet og vise til flere personer:

Christian Krohg, norsk maler (1852–1925)
Christian Krohg, norsk politiker (1777–1828)
Kristian Krogh, norsk golfspiller (1995–)
Mille-Marie Treschow

Mille-Marie Treschow (født 3. april 1954 i Larvik, død 29. september 2018 i Tønsberg) var en norsk brukseier, skogeier og forretningskvinne.

Liv og virke

Familiebakgrunn 
Mille-Marie Treschow var datter av brukseier Gerhard Aage Treschow (1923–2001) og Nanna f. Meidell (født i 1926). Slekten Treschow nedstammer fra Niels Hansen (død i 1593), som var en av de mest velstående kjøpmenn i Næstved på Sjælland. Hans sønn var kjøpmann Niels Nielsen (død i 1633) med tilnavnet Træskomager. Deretter fulgte kjøpmann Rasmus Nielsen (fl. 1605 –1629), som i likhet med faren kalte seg Træskomager. Derfra utviklet navnet seg til fast slektsnavn. Samtidig ble det forkortet til Træsko og fikk skrivemåten Treschow.

Ekteskap 
Mille-Marie Treschow var gift tre ganger. I 1980 giftet hun seg med Morten Henrik Kielland (født i 1952). I 1984 inngikk hun sitt andre ekteskap, med Andreas Stang (født i 1954), som tilhørte  Stang-slekten fra Halden. I 2004 giftet hun seg med Stein Erik Hagen (født i 1956). I august 2012 ble det gjort kjent at Treschow og Hagen hadde tatt ut separasjon.

Fritzøehus 
Treschow eide og bodde på Fritzøehus slott, som er Norges største privateide bolig. Hun sørget for omfattende restaurering og modernisering av slottet.

Utdannelse 
Treschow gikk på kostskolen Croft House School i Dorset i England. Hun tok examen artium i Norge og utdannet seg til siviløkonomi i Sveits og USA.

Ledervirksomhet 
Fra sin base i Larvik-området ledet Treschow en omfattende samling av næringsvirksomheter. Foruten store skog- og jordeiendommer drev hun også virksomhet innen industri og handel. Hun var eneeier av Treschow-Fritzøe AS, som hun i 1986 overtok etter sin far. Ifølge Kapitals liste over rike mennesker var hun den femte rikeste kvinne i Norge.

Treschow var blant annet styremedlem i Steen & Strøm ASA.

Se også 
 Treschow

Referanser 

Norske godseiere
Norske forretningsfolk
Norske siviløkonomer
Personer fra Larvik kommune
Ski-VM 1926

Ski-VM 1926 ble arrangert  4. – 7. februar i Lahtis i Finland.

Langrenn

30 km 
4. februar

50 km 
7. februar

Kombinert

Hopp / 17 km 
5. og 6. februar

Skihopping 
7. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1926 World Championships hos skisport365.com

Eksterne lenker 
 Lahden Kaupunginmuseo (Lahtis Bymuseum): Resultater VM 1926 

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1926
Internasjonale mesterskap i Finland
1926 i Finland
Sport i Lahtis
Langrenn i 1926
Skihopping i 1926
Kombinert i 1926
Langrenn i Finland
Skihopping i Finland
Kombinert i Finland
Ski-VM 1935

Ski-VM 1935 ble arrangert 13. – 18. februar i Vysoké Tatry i Tsjekkoslovakia.

Langrenn

18 km 
15. februar

50 km 
19. februar

4 x 10 km stafett 
13. februar

Kombinert 
15. og 16. februar

Hopp / 18 km

Skihopping 
17. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1935 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1935
Internasjonale mesterskap i Tsjekkoslovakia
1935 i Tsjekkoslovakia
Langrenn i 1935
Skihopping i 1935
Kombinert i 1935
Langrenn i Slovakia
Skihopping i Slovakia
Kombinert i Slovakia
Rapport

Rapport har flere betydninger:

Rapportering (hundesport)
Rapport (sjanger)
Rapport (TV-program), et nyhetsprogram i Sveriges Television
Luftforsvarets stasjon Honningsvåg

Luftforsvarets stasjon Honningsvåg var en kontroll- og varslingsstasjon som ble opprettet i Honningsvåg i 1962. LSTN Honningsvåg var da den ble nedlagt omkring 1997 en av de østligste militære avdelingene i Norge. Stasjonen var en del av NATOs Nadge-system.

Ved nedleggelsen ble anlegget omgjort til et radarhode under Luftforsvarets stasjon Sørreisa. Stasjonen var mens den var i drift oppdelt i tre avdelinger, operasjonsskvadronen, teknisk skvadron og administrasjonsskvadronen, hver ledet av en major.

Stasjonens  militære kallesignal var «Klondyke».

Stasjonssjefer 
 Major Hans Georg Stang (1974)

Se også 
 Luftforsvaret

Eksterne lenker
 Om LSTN Honningsvågs historie

Honningsvåg
Norske nedlagte militæravdelinger
Militære installasjoner i Troms og Finnmark
Byggverk i Nordkapp
Etableringer i 1962
Río de la Plata

Río de la Plata er en 290 km lang bukt av Atlanterhavet beliggende mellom Uruguay og Argentina. I Río de la Platas estuarium (brakkvannsområde) munner elvene Uruguay og Paraná ut.

Río de la Plata ble oppdaget av sjømannen Juan Díaz de Solís i 1516. Elven fikk navnet Río de la Plata (Sølvelven) på grunn av de rike sølvforekomstene oppover langs elven.

Argentinas geografi
Uruguays geografi