Gudbrandsdalen

Gudbrandsdalen er et av de store dalførene på Østlandet, mellom Valdres i vest og Østerdalen i øst. Dalen strekker seg 230 km fra Lillehammer ved Mjøsa, 124 moh. og opp til Lesjaskogsvatnet, 612 moh. Gudbrandsdalslågen renner gjennom hele dalen. Distriktet omfatter også sidedaler med Lågens bielver.

Hele Gudbrandsdalen ligger innenfor Innlandet fylkes grenser. 

Gudbrandsdalen medregnet Ottadalen og Gausdal betraktet som ett distrikt består av tolv kommuner med til sammen 70 811 innbyggere (1. januar 2021) og et samlet areal på . De tre byene i Gudbrandsdalen er Otta, Lillehammer og Vinstra.

Navn

Navnet skriver seg trolig fra en Gudbrand i herseslekta på Hundorp. Ifølge Snorre ble dalen også omtalt som «i Dalom» med henvisning til de mange dalene som hele distriktet består av.

På romani kalles dalen Gula.

Kommuner 
Gudbrandsdalen er inndelt i 12 kommuner:

Kommuneinndelingshistorikk 
I 1838 ble Gudbrandsdalen inndelt i kommunene Lillehammer, Fåberg, Gausdal, Øyer, Ringebu, Fron, Vågå, Lom og Lesja (Kilde: Brøgger, Waldemar: Norge. Geografisk leksikon. Cappelen, 1963). I 1852 ble Fron delt i Sør-Fron og Nord-Fron (slått sammen igjen i 1966, delt på nytt i 1977). I 1863 ble Dovre skilt ut fra Lesja som eget herred. I 1864 ble Skjåk skilt ut fra Lom som eget herred. I 1879 ble Gausdal delt i Østre og Vestre Gausdal (slått sammen igjen i 1962). I 1890 ble Sollia skilt ut fra Ringebu som eget herred og overført til Hedmark fylke (innlemmet i Stor-Elvdal kommune i 1965). I 1907 ble Sel og Heidal herreder utskilt fra Vågå (Sel og Heidal slått sammen i 1965). Lillehammer og Fåberg ble slått sammen i 1964.

Politikk

Stortingsvalg 2021 
Valgresultat ved Stortingsvalget 2021 i Gudbrandsdalen:

Stortingsvalg 2017 

Valgresultat ved Stortingsvalget 2017 i Gudbrandsdalen:

Stortingsvalg 2013 
Valgresultat ved Stortingsvalget 2013 i Gudbrandsdalen:

Administrative inndelinger 

Tidligere fogderier:
 Nordre Gudbrandsdalen fogderi: Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Dovre, Lesja og Nord-Fron.
 Søndre Gudbrandsdalen fogderi: Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Lillehammer og Øyer.

Prostier: Begge ligger under Hamar bispedømme i Den norske kirke.
 Nord-Gudbrandsdal prosti: Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Dovre, Lesja og Nord-Fron.
 Sør-Gudbrandsdal prosti: Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Lillehammer og Øyer.

Regionråd:
 Nord-Gudbrandsdal: Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Dovre og Lesja.
 Midt-Gudbrandsdal: Nord-Fron, Sør-Fron og Ringebu
 Sør-Gudbrandsdal: Gausdal, Lillehammer og Øyer.

Gudbrandsdalen tilhører Innlandet politidistrikt og Vestre Innlandet tingrett.

Kommunene i Gudbrandsdalen betjenes av rettstedene Lillehammer og Vågåmo i Vestre Innlandet tingrett.

Tettsteder 

Det er per 01.10.2021 tre byer i Gudbrandsdalen: Lillehammer i sør ved Lågens utløp i Mjøsa, Vinstra ved Vinstraelvas utløp, og Otta i nord ved Ottaelvas utløp i Lågen. Tettsteder i Gudbrandsdalen, rangert etter innbyggertall 1. januar 2020 (kommune i parentes):

Lillehammer – 20 933 (Lillehammer)
Vinstra – 2 700 (Nord-Fron)
Granrudmoen-Øyer – 2 108 (Øyer)
Otta – 1 715 (Sel)
Vingnes – 1 546 (Lillehammer)
Vågåmo – 1 487 (Vågå)
Ringebu – 1 356 (Ringebu)
Dombås – 1 181 (Dovre)
Follebu – 1 157 (Gausdal)
Segalstad bru – 1 022 (Gausdal)
Tretten – 857 (Øyer)
Fossbergom – 838 (Lom)
Kvam — 762 (Nord-Fron)
Jørstadmoen – 756 (Lillehammer)
Vingrom – 739 (Lillehammer)
Fåvang – 714 (Ringebu)
Fåberg – 695 (Lillehammer)
Dale — 660 (Sel)
Bismo – 655 (Skjåk)
Hundorp – 583 (Sør-Fron)
Forset – 576 (Gausdal)
Nord-Sel – 515 (Sel)
Bjølstadmo – 383 (Sel)
Harpefoss – 335 (Sør-Fron)
Lalm – 329 (Vågå)
Lia - 276 (Sør-Fron)
Sandbumoen – 266 (Sel)

Byer
Lillehammer fikk bystatus som kjøpstad i 1842. Otta fikk bystatus gjennom kommunestyrevedtak i 2000, Vinstra i 2013.

Samferdsel

Viktige veier og jernbane går gjennom Gudbrandsdalen. Hovedveien sør-nord  går i dalbunnen fra Lillehammer til Dombås, der den tar av over fjellet mot Oppdal. Ved Otta tar  av går gjennom Ottadalen mot Strynefjell og Nordfjord. Ved Dombås tar  av fra E6 og går gjennom Lesja-bygdene til fylkesgrensen ved Bjorli. Tilsvarende går Dovrebanen i dalbunnen til Dombås der hovedlinjen går over fjellet nordover, mens Raumabanen går over Lesja mot Åndalsnes.

Langs Dovrebanen stopper passasjertogene på Dombås, Otta, Kvam, Vinstra, Ringebu, Hunderfossen og Lillehammer. Lillehammer stasjon er endestasjonen for de fleste togene på R10-linjen på Østlandet.

Medier 

Av lokale medier finnes blant annet lokalradio og avisene: 
Gudbrandsdølen Dagningen
Dølen
Fjuken
Vigga
Nordalen

Historie 
Gudbrandsdalen var historisk et fylke i landsdelen Opplandene og tilhørte Eidsivatingets rettskrets. Dalen og sidedaler ble i 1938 rammet av Storflåmen.

Tidslinje 

1015 – Gudbrandsdalen blir nevnt i Heimskringla, blant annet ved kristningen av Dale-Gudbrand.
1349–50 – Befolkningen halveres under Svartedauen. 
1537 – Som følge av reformasjonen tar kongen kontroll over kirkegods. Kronen blir med dette den største godseieren i Gudbrandsdalen.
1612 – En skotsk leiehær under kaptein George Sinclair blir stoppet av lokalbefolkningen i slaget ved Kringen.
1670–1725 – Mesteparten av krongodset blir solgt unna og dette gir grunnlaget for en ny lokal overklasse.
1789 – Storofsen – Flom i Lågen, særlig i Vågå og Fron. Medførte stor utvandring til Indre Troms.
1850-tallet – Ny kjørevei gjennom dalen forbedrer kommunikasjonene til Lillehammer, som er transitthavn for dalens varehandel med Østlandet. Veien var blant de bedre kjøreveier i Europa på denne tiden, men skyssystemet var mangelfullt.
 1896 - Hamar-Selbanen åpnet til Otta (kalt Eidsvold-Ottabanen)
 1921 - Jernbane Dombås-Oppdal åpnet, sammehengende jernbaneforbindelse Oslo-Trondheim gjennom Gudbrandsdalen. Raumabanen til Bjorli åpner, til Åndalsnes i 1924.
 1940 - Kamper flere steder i Gudbrandsalen ved angrepet på Norge i 1940: Dombås, Dovre, Vinstra, Kvam, Fåvang. Britisk infanteri og britiske fly deltok i kampene. Eiliv Austlid faller i kamp da regjeringsmedlemmer flykter med bil ved Dombås.
 1994 - Vinter-OL 1994 arrangeres på Lillehammer, med alpine øvelser på Hafjell og Kvitfjell.

Fjellområder rundt Gudbrandsdalen 

Jotunheimen
Rondane
Dovrefjell
Huldreheimen
 Reinheimen

Referanser

Litteratur
Arnfinn Engen. Gudbrandsdalen, en kulturhistorisk veiviser. ARFO, 2010. ISBN 978-82-91399-38-6
Arne Flatmoen. Turist i Gudbrandsdalen på 1800-tallet. Cappelen, 2007. ISBN 9788202268558
Sven Grotdal. Alt du bør vite om Rondane og Gudbrandsdalen. Aschehoug, 2008. ISBN 978-82-03-23595-5
Frank Ivar Hansen. 50 anbefalte turer i Gudbrandsdalen. Tun Forlag, 2011. ISBN 978-82-529-3335-2
Waldemar Brøgger. Norge. Geografisk leksikon. Cappelen, 1963.

Eksterne lenker 
 Informasjon om Gudbrandsdalen
 Folkemusikktradisjonen frå Vågå i Gudbrandsdalen

 
Daler i Innlandet
Distrikter i Norge