alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Esthemopsis

Esthemopsis er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

Utseende 
Middelsstore (vingespenn 32-45 millimeter) sommerfugler. Oversidens grunnfarge er svart, med lyse (metallblå til hvite) striper eller med store, røde felter. Hele oversiden har gjerne et blåaktig skinn. Flere av artene etterligner giftige møller, særlig bjørnespinnere.

Levevis 
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog.
Larvene lever på planter i slekten Trichospermum (familien Malvaceae).

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Mexico i nord til Brasil og Bolivia i sør.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Gruppen Apoditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
 Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
 Underfamilien Riodininae 
 stammen Symmachiini 
 Slekten Esthemopsis C. & R. Felder, 1865
 Esthemopsis aeolia Bates, H, 1868
 Esthemopsis alicia (Bates, H, 1865)
 Esthemopsis clonia Felder, C & R. Felder, 1865
 Esthemopsis colaxes Hewitson, 1870
 Esthemopsis crystallina Brévignon & Gallard, 1992
 Esthemopsis jesse (Butler, 1870)
 Esthemopsis macara (Grose-Smith, 1902)
 Esthemopsis pherephatte (Godart, 1824)
 Esthemopsis sericina (Bates, H, 1867)
 Esthemopsis talamanca Hall, J & Harvey, 2007

Kilder 
 Brower, A.V.Z. (2011) Esthemopsis på Tree of life 
 Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
 Butterflies of America – Esthemopsis pherephatte 
 Butterflies of America – Esthemopsis colaxes

Eksterne lenker 
 

Riodinidae
Dyr formelt beskrevet i 1865
Dyr formelt beskrevet av Cajetan Freiherr von Felder
Dyr formelt beskrevet av Rudolf Felder
Harde strenger

Harde strenger er en norsk gangsterkomedie som hadde premiere 25. februar 2012. Filmen er regissert av Torgeir Hegna, som også skrev manuset. Handlingen foregår i Bø i Telemark. Opptakene ble gjort fra 1. juli til 10. juli 2011.

Rolleliste

Musikk 
Musikken er komponert av Daniel Lurås og Ola Rørmark. Låtene «Priscilla» og «Dancin' Daisy» av det norske bandet Humbucker ble brukt i begynnelsen av filmen.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Om filmen på Heia Filmproduktions hjemmeside
 

Norske filmer fra 2010-årene
Filmer fra 2012
Norskspråklige filmer
Acta bibelskole

Acta Bibelskole er en bibelskole i Stavanger. Skolen er tilknyttet IMI-Kirken og Normisjon.

Bibelskoler i Norge
Skoler i Stavanger
Religion i Rogaland
David Christopher Weidemann

David Christopher Weidemann (født 19. september 1800 i Borgund på Sunnmøre, død 29. mars 1881 i Holmestrand) var en norsk lege og politiker. Han var fattiglege i Christiania, korpslege og lege for Holmestrand fra 1830. Weidemann var stortingsrepresentant for Holmestrand i 1842–44 og 1865. Han var sønn av eidsvollsmannen Lauritz Weidemann og Ditlevine Marie Qvist. David Weidemann var blant annet gift med Ludolfine Frederikke Krohn (1807–1835), datter av offiseren Johan Jørgen Krohn.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske leger
Ordførere i Holmestrand
Stortingsrepresentanter for Holmestrand
Stortingsrepresentanter 1842–1844
Stortingsrepresentanter 1865–1867
Xenandra

Xenandra er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

Utseende 
Nokså små (vingespenn 30-35 millimeter), kraftige, mørke sommerfugler. Kroppen er nokså sylindrisk og kraftigere enn vanlig for dagsommerfugler. Oversiden er svart med en litt matt, metallisk glans, bakvingen har metallgrønne eller røde felter.
Nyklekte eksemplarer kan være mye mer påfallende metallisk blå.

Levevis 
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Costa Rica i nord til det sørlige Brasil i sør.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Gruppen Apoditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
 Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
 Underfamilien Riodininae 
 stammen Symmachiini 
 Slekten Xenandra C. & R. Felder, 1865
 Xenandra agria (Hewitson, 1853)
 Xenandra ahrenholzi Hall, J & Willmott, 2007
 Xenandra caeruleata (Godman & Salvin, 1878)
 Xenandra desora Schaus, 1928
 Xenandra helius (Cramer, 1779)
 Xenandra nigrivenata Schaus, 1913
 Xenandra pelopia (Druce, H, 1890)
 Xenandra poliotactis (Stichel, 1910)
 Xenandra vulcanalis Stichel, 1910

Kilder 
 Brower, A.V.Z. (2011) Xenandra på Tree of life 
 Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
 Butterflies of Amazonia – Xenandra poliotactis

Eksterne lenker 
 
 Butterflies of America – Xenandra desora 

Riodinidae
Neotropis
Dyr formelt beskrevet av Cajetan Freiherr von Felder
Dyr formelt beskrevet av Rudolf Felder
Sommerfugler formelt beskrevet i 1865
Phaenochitonia

Phaenochitonia er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

Utseende 
Ganske små (vingespenn 20-25 millimeter) sommerfugler. Oversiden er svart med et rødt tverrbånd på forvingen eller en rød flekk på bakvingen. Undersiden er brunspraglete, gjerne med et oransje tverrbånd.

Levevis 
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Costa Rica i nord til Brasil (Mato Grosso) i sør.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Gruppen Apoditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
 Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
 Underfamilien Riodininae 
 stammen Symmachiini 
 Slekten Phaenochitonia Stichel, 1910
 Phaenochitonia cingulus (Stoll, 1790)
 Phaenochitonia fuliginea (Bates, H, 1868)
 Phaenochitonia gallardi Hall, J & Willmott, 1996
 Phaenochitonia ignipicta Schaus, 1913
 Phaenochitonia pseudodebilis Hall, J & Willmott, 1996
 Phaenochitonia pyrsodes (Bates, H, 1868)
 Phaenochitonia tale (Hübner, 1819)

Kilder 
 Brower, A.V.Z. (2011) Phaenochitonia på Tree of life 
 Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.

Eksterne lenker 
 
 Butterflies of America – Phaenochitonia ignipicta 

Riodinidae
Sommerfugler formelt beskrevet i 1910
Dyr formelt beskrevet av Wolfgang Stichel
Mesenopsis

Mesenopsis er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

Utseende 
Ganske små (vingespenn ca. 30 millimeter), slanke sommerfugler. Oversiden er svart eller mørkbrun med store, oransje felter i midten av hver vinge.

Levevis 
Disse sommerfuglene  lever i skog, der larvene kan utvikle seg på trær i slekten Miconia (Melastomataceae). I alle fall noen av artene etterligner giftige, dag-aktive møller.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Gruppen Apoditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
 Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
 Underfamilien Riodininae 
 stammen Symmachiini 
 Slekten Mesenopsis Godman & Salvin, 1886
 Mesenopsis albivitta (Lathy, 1904) – Brasil
 Mesenopsis briseis Godman & Salvin, [1886] – Colombia
 Mesenopsis bryaxis (Hewitson, 1870) – Nicaragua, Panama og Colombia
 Mesenopsis melanochlora (Godman & Salvin, 1878) – Nicaragua, Bolivia og Peru
 Mesenopsis pulchella Godman, 1903 – Brasil

Kilder 
 Brower, A.V.Z. (2011) Mesenopsis på Tree of life 
 Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.

Eksterne lenker 
 
 Butterflies of America – Mesenopsis melanochlora 

Riodinidae
Dyr formelt beskrevet i 1886
Dyr formelt beskrevet av Frederick DuCane Godman
Dyr formelt beskrevet av Osbert Salvin
Panaropsis

Panaropsis er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.

Utseende 
Middelsstore (vingespenn 30-40 millimeter), svarte sommerfugler. Forvingen har gjerne et gult tverrbånd, bakvingen kan ha blå metallglans.
Panaropsis thyatira skiller seg fra de øvrige ved at vingenes overside for det meste er oransje, med noen svarte tegninger.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Mexico i nord til det sørlige Brasil i sør.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Gruppen Apoditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
 Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
 Underfamilien Riodininae 
 stammen Symmachiini 
 Slekten Panaropsis Hall, 2002
 Panaropsis elegans (Schaus, 1920)
 Panaropsis inaria (Westwood, 1851)
 Panaropsis semiota (Bates, H, 1868)
 Panaropsis thyatira (Hewitson, 1853)

Kilder 
 Brower, A.V.Z. (2011) Panaropsis på Tree of life 
 Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.

Eksterne lenker 
 
 Butterflies of America – Panaropsis elegans 
 Bilde av Panaropsis thyatira

Riodinidae
Sommerfugler formelt beskrevet i 2002
Chimastrum

{{Taksoboks
| navn= Chimastrum
| bilde= 
| bildetekst= | norsknavn= 
| vitenskapsnavn= Chimastrum
| autor= Godman & Salvin
| autorår= 1886
| overgrupper=Riodininae, Riodinidae,dagsommerfugler,

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
 Gruppen Glossata
 Gruppen Coelolepida
 Gruppen Myoglossata
 Gruppen Neolepidoptera
 Gruppen Heteroneura
 Gruppen Eulepidoptera
 Gruppen Ditrysia
 Gruppen Apoditrysia
 Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
 Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
 Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
 Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
 Underfamilien Riodininae 
 stammen Symmachiini 
 Slekten Chimastrum Godman & Salvin, 1886
 Chimastrum argentea (Bates, 1866) – Mexico,  Panama og Colombia
 Chimastrum celina (Bates, 1868) – Brasil

Kilder 
 Brower, A.V.Z. (2011) Chimastrum på Tree of life 
 Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.

Eksterne lenker 
 
 Butterflies of America – Chimastrum argentea 

Riodinidae
Dyr formelt beskrevet i 1886
Dyr formelt beskrevet av Frederick DuCane Godman
Dyr formelt beskrevet av Osbert Salvin
Nina Statkevitsj

Nina Andrejevna Statkevitsj (russisk: Нина Андреевна Статкевич, født 16. februar 1944 i Leningrad, Sovjetunionen), er en tidligere russisk skøyteløper som representerte Sovjetunionen under Vinter-OL 1972 i Sapporo og 1976 i Innsbruck.

Personlige rekorder

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Nina Statkevitsj på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
  Nina Statkevitsj på www.isu.html.infostradasports.com
 

Sovjetiske skøyteløpere
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Europamestere i skøytesport
Deltakere for Sovjetunionen under Vinter-OL 1972
Skøyteløpere under Vinter-OL 1972
Deltakere for Sovjetunionen under Vinter-OL 1976
Skøyteløpere under Vinter-OL 1976
Tidligere verdensrekordholdere i hurtigløp på skøyter
Personer fra Sankt Petersburg
Artikler i skøytesportprosjektet
Nelfo

Nelfo, tidligere skrevet NELFO, er en landsforening i Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO) som representerer bedrifter innen elektro, it, ekom, automatisering, systemintegrasjon og heis. Nelfo har ca. 1 600 medlemsbedrifter med til sammen ca. 26 000 årsverk. Medlemsbedriftene har en samlet omsetning på om lag 41 milliarder kroner. Nelfo har 26 lokalforeninger over hele landet. Nelfo utgir Elmagasinet og har et eget forlag Elforlaget. Nelfo ledes av adm. direktør Ove Guttormsen. Styreleder er Rune Kolbeinsvik, Electro Automation Austevoll. 

Nelfo ble stiftet i 1913 som Elektriske Installasjonsfirmaers Landsforening. Fra 1934 til 1960 endret organisasjonen navn til Norges Installatørforbund. Fra 1960 til 1987 var navnet Elektroinstallatørenes Landsforbund. Fra 1987 ble forkortelsen Nelfo organisasjonens navn. Nelfo var til 1. januar 2016 bransjeforening under Norsk Teknologi som opphørte samme dato.

Referanser

Eksterne lenker 
 Nelfo

Norske interesseorganisasjoner
Elektronikk
IT-organisasjoner
Etableringer i 1913
Arne Semb-Johansson

Arne Semb-Johansson (født 19. september 1920 i Kristiania, død 22. februar 2001 i Oslo) var en prisbelønt norsk zoolog og entomolog, mest kjent for sin forskning på insekter.

Etter examen artium fra Hegdehaugen videregående skole 1939 var han med i Milorg D13 (Oslo-avdelingen) 1941–44, mye som Jens Christian Hauge sin kurer 1942–45. Etter cand.real. 1947 var han ved Cornell University og fikk Kongens Gull for sin forskning  på tegen Oncopeltus fasciatus sitt sentralnervesystem.  Så bars det til Berta Scharrer ved University of Colorado for å studere det endokrine organ corpus allatum som ble en klassiker blant siterte artikler. Han fikk dr.philos. 1959 og ble tvert professor i zoologi. Han forsket på lemen og amfibier og var opptatt av økologi. Med svenske Per Brinck etablerte han det Nordisk Kollegiet för Terrestrisk Ekologi. På Finse forestod han feltstasjonen for økologiske studier fra 1971.  I Nairobi var han med og startet International Centre for Insect Physiology and Ecology (ICIPE) 1971 og var i ledelsen i mange år.  Han sluttet som professor i 1989. Da hadde han årlig taksert bestanden av padde på  Søndre Sandøy siden 1966.

Verv og utmerkelser 
 Deltagermedaljen
 King's Medal for Courage in the Cause of Freedom
 Kongens gullmedalje for tegeforskningen
 Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt 1960, generalsekretær 1975-83
 Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab med i  1983
 med i  Kungl. Fysiografiska Sällskapet i Lund, European Academy of Arts, Science and Humanities og Kungliga Vetenskapsakademien. 
 Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1986
 ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden 1987
 Norsk entomologisk forening formann 1950–54
 Norges Hjemmefrontmuseum, rådsmedlem  1973
 Nansenfondet styremedlem fra 1975
 styremedlem i Den norske nasjonalkommisjon for UNESCO 1978–88

Utgivelser

Referanser 

Norske zoologer
Norske entomologer
Norske biologiprofessorer
Medlemmer av Det Norske Videnskaps-Akademi
Medlemmer av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab
Medlemmer av Kungliga Vetenskapsakademien
Medlemmer av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Deltagermedaljen
King's Medal for Courage in the Cause of Freedom
St. Olavs Orden
Medlemmer av Milorg
Alumni fra Cornell University
Fødsler i 1920
Dødsfall i 2001
ILO-konvensjonen om urfolks rettigheter

ILO-konvensjonen om urfolks rettigheter eller ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater av 27. juni 1989, også kalt Urfolkskonvensjonen, er en sentral folkerettslig bindende konvensjon om rettighetene til urfolk.

Konvensjonen bygger på Konvensjonen om innfødte befolkningsgrupper og andre befolkningsgrupper som lever under stammeforhold av 26. juni 1957. Den er også en forløper for FNs deklarasjon om urfolks rettigheter av 2007.

Innhold 

Gjennom 44 artikler skal konvensjonen sikre urfolks rett til å selv velge å integrere eller beholde sin kulturelle og politiske integritet, og beskytte urfolk mot ufrivillig assimilasjon. Som Menneskerettighetserklæringen, Den internasjonale konvensjon om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter og FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter skal Urfolkskonvensjonen hindre diskriminering. Urfolkskonvensjonen anerkjenner urfolks behov for å bevare og utvikle identitet, språk, kultur og religion.

Konvensjonen berører mange aspekter ved urfolks liv, som for eksempel retten til tospråklig utdanning, sedvanerett, miljø, landrettigheter, eiendomsrett, rett til å bli konsultert og delta i beslutningsprosesser, selvidentifikasjon og ivaretakelse og utvikling av kulturelle verdier.

Ratifisering 

Til sammen har 23 land ratifisert konvensjonen (per 2021). Norge ratifiserte konvensjonen, som første stat, gjennom st.prp. 102 den 20. juni 1990, og den trådte i kraft 5. september 1991. For Norges del gjelder konvensjonen for samene. Verken Sverige, Finland eller Russland har ratifisert konvensjonen. I Sverige ble konsekvensene av en tilslutning undersøkt gjennom en offentlig utredning fra 1999, som konkluderte med at tilslutning burde være mulig i løpet av en femårsperiode dersom enkelte problemstillinger ble løst. I 2011 mener imidlertid fremdeles Sveriges riksdagspartier at det er uklart hvilke konsekvenser konvensjonen vil få. Danmark ratifiserte konvensjonen gjennom en kgl. resolusjon av 18. januar 1996. For Danmarks del gjelder konvensjonen for inuittene på Grønland.

Følgende land har sluttet seg til konvensjonen (dato for ratifisering i parentes):

  (20. juni 1990)
  (5. september 1990)
  (11. desember 1991)
  (7. august 1991)
  (2. april 1993)
  (10. august 1993)
  (2. februar 1994)
  (28. mars 1995)
  (22. februar 1996)
  (5. juni 1996)
  (2. februar 1998)
  (3. mars 1998)
  (15. mai 1998)
  (3. juli 2000)
  (22. mai 2002)
  (25. juni 2002)
  (25. juli 2002)
  (15. februar 2007)
  (14. september 2007)
  (15. september 2008)
  (25. august 2010)
  (30. august 2010)
  (5. juni 2018)

Se også  
 FNs permanente forum for urfolk

Referanser

Litteratur 
 Håndbok til ILO-konvensjon nr 169 om urfolk og stammefolk (1989). Norsk oversettelse ved Gáldu – Kompetansesenteret for urfolks rettigheter (2008) ISBN 978-82-8144-040-1. Originaltittel: ILO Convention on Indigenous and Tribal Peoples, 1989 (No. 169): A Manual.
 Thornberry, Patrick (2002). Indigenous Peoples and Human Rights. Manchester: Manchester University Press, side 339-367.

Eksterne lenker 

ILO-konvensjoner
Traktater av 1989
Traktater av 1991
Urfolk
Helén Pettersson

Helén Pettersson (i riksdagen Helén Pettersson i Umeå, født 1972) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og har vært riksdagsmedlem i Sverige siden 2006. Hun ble valgt inn i riksdagen for Västerbottens läns valkrets på plass 109. Av yrke er hun ombudsmann.

Pettersson sitter i miljø- og landbrukskomiteen, og er i tillegg vara i utenrikskomiteen og for Nordisk råds svenske delegasjon.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Helén Pettersson på Sveriges riksdags nettside
 Socialdemokraterna – Helén Pettersson

Svenske sosialdemokrater
Svenske riksdagsmedlemmer
Svenske riksdagsmedlemmer 2006–2010
Svenske riksdagsmedlemmer 2010–2014
Oleg Rysjenkov

Oleg Vladimirovitsj Rysjenkov, belarusisk Алег Уладзіміравіч Рыжанкоў - Aljeh Uladzimiravitsj Ryzjankow (født 15. desember 1967 i Najstenjarvi) er en belarusisk tidligere skiskytter. Han deltok mellom 1993 og 2006. Han deltok i fire OL for sitt land i OL 1994 på Lillehammer, OL 1998 i Nagano, OL 2002 i Salt Lake City og OL 2006 i Torino.

VM-medaljer 
 1999  Kontiolax -  Gull i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn 
 1996  Ruhpolding -  Gull i skiskyting, lagkonkurranse, menn 
 1997  Osrblie -  Gull i skiskyting, lagkonkurranse, menn 
 2001  Pokljuka -  Sølv i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn 
 1997  Osrblie -  Sølv i skiskyting, 20 km, menn 
 2003  Khanty-Mansijsk -  Bronse i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn 
 1997  Osrblie -  Bronse i skiskyting, 10 km sprint, menn 
 1996  Ruhpolding -  Bronse i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn 
 1995  Antholz -  Bronse i skiskyting, 20 km, menn 
 1995  Antholz -  Bronse i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn

Referanser

Eksterne lenker 
 

Belarusiske skiskyttere
Verdensmestere i skiskyting
Deltakere for Belarus under Vinter-OL 1994
Skiskyttere under Vinter-OL 1994
Deltakere for Hviterussland under Vinter-OL 1998
Skiskyttere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Hviterussland under Vinter-OL 2002
Skiskyttere under Vinter-OL 2002
Deltakere for Hviterussland under Vinter-OL 2006
Skiskyttere under Vinter-OL 2006
Fødsler i 1967
Deltakere under VM i skiskyting 1993
Deltakere under VM i skiskyting 1994
Deltakere under VM i skiskyting 1995
Deltakere under VM i skiskyting 1996
Deltakere under VM i skiskyting 1997
Deltakere under VM i skiskyting 1998
Deltakere under VM i skiskyting 1999
Deltakere under VM i skiskyting 2000
Deltakere under VM i skiskyting 2001
Deltakere under VM i skiskyting 2002
Deltakere under VM i skiskyting 2003
Deltakere under VM i skiskyting 2004
Deltakere under VM i skiskyting 2005
Deltakere under VM i skiskyting 2006
Vadim Sasjurin

Vadim Leonidovitsj Sasjurin, belarusisk Вадзім Леанідавіч Сашурын - Vadzim Ljeanidavitsj Sasjuryn (født 19. februar 1970 i Petrozavodsk) er en belarusisk tidligere skiskytter. Han deltok i tre OL for sitt land i OL 1994 på Lillehammer, OL 1998 i Nagano og OL 2002 i Salt Lake City. Hans beste individuelle OL-plassering er en 9.-plass på 20 km fra OL i 2002 og han ble nummer 4 på 4×7,5 km stafett under OL i 1998.

VM-medaljer 
 1999  Kontiolax -  Gull i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn 
 1996  Ruhpolding -  Gull i skiskyting, lagkonkurranse, menn 
 1997  Osrblie -  Gull i skiskyting, lagkonkurranse, menn 
 2001  Pokljuka -  Sølv i skiskyting, 20 km, menn 
 2001  Pokljuka -  Sølv i skiskyting, 4 x 7,5 km stafett, menn 
 1996  Ruhpolding -  Bronse i skiskyting, 20 km, menn 
 1996  Ruhpolding -  Bronse i skiskyting, 4 x 7,5 km, menn 
 1995  Antholz -  Bronse i skiskyting, 4 x 7,5 km, menn

Referanser

Eksterne lenker 
 

Belarusiske skiskyttere
Verdensmestere i skiskyting
Deltakere for Belarus under Vinter-OL 1994
Skiskyttere under Vinter-OL 1994
Deltakere for Hviterussland under Vinter-OL 1998
Skiskyttere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Hviterussland under Vinter-OL 2002
Skiskyttere under Vinter-OL 2002
Fødsler i 1970
Deltakere under VM i skiskyting 1993
Deltakere under VM i skiskyting 1994
Deltakere under VM i skiskyting 1995
Deltakere under VM i skiskyting 1996
Deltakere under VM i skiskyting 1997
Deltakere under VM i skiskyting 1998
Deltakere under VM i skiskyting 1999
Deltakere under VM i skiskyting 2000
Deltakere under VM i skiskyting 2001
Hillevi Larsson

Hillevi Larsson (født 1974) er en svensk politiker for Socialdemokraterna. Hun har vært riksdagsmedlem i Sverige siden 1998, hvor hun ble valgt inn i riksdagen for Malmö kommuns valkrets på plass 14. Av yrke er Larsson politisk sekretær.

Larsson var statsrådserstatter for Lars-Erik Lövdén i perioden 1998 til 2004. Hun sitter i sivilkomiteen, og er også vara i skattekomiteen. Fra 2005 til 2008 var hun også leder for Republikanska föreningen.

Eksterne lenker 
 
 
 
 Hillevi Larsson på Sveriges riksdags nettside

Svenske sosialdemokrater
Svenske riksdagsmedlemmer
Svenske riksdagsmedlemmer 1998–2002
Svenske riksdagsmedlemmer 2002–2006
Svenske riksdagsmedlemmer 2006–2010
Svenske riksdagsmedlemmer 2010–2014