alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Statsrett

Statsrett, statsforfatningsrett eller konstitusjonell rett beskriver og vurderer rettsreglene om en stats konstitusjon. Den er overordnet både andre deler av offentlig rett og privatretten. Forvaltningsretten, strafferetten og prosessretten regnes ofte som deler av den offentlige rett, men bare de grunnleggende rettsreglene som lovverket bygger på, regnes som statsforfatningsrett. Rent praktisk kan grensen mellom statsrett og forvaltningsrett fremtre som noe flytende: kort formulert kan det sies at statsretten behandler de grunnleggende regler om statens organisasjon og om forholdet mellom stat og individ, mens forvaltningsretten behandler detaljreglene og reglene om forvaltningsorganer under regjering og departementer. Ut fra formelle kriterier er grensen derimot mer entydig (se nedenfor). Statsrett må heller ikke forveksles med folkerett, som er rett mellom stater, ikke mellom individer. På menneskerettsområdet har individet rettigheter både etter statsretten og folkeretten. 

I Norge er statsrett, ut fra en formell definisjon, rettsregler som bare kan endres etter prosedyren i Grunnloven § 121 (derunder kravet om 2/3 flertall i Stortinget). Dette gjelder først og fremst reglene i grunnloven. I tillegg har det i Norge – i motsetning til i de fleste andre land – vokst frem en lære om at rettsregler skal gjelde som konstitusjonell rett selv om de ikke er fastsatt etter prosedyrereglene i § 121. Denne læren kalles konstitusjonell sedvanerett. Men denne læren har neppe hatt betydning i praksis, og den byr dessuten på store problemer i forhold til spørsmålet om hvem som kan fastsette (herunder endre) konstitusjonelle regler. I mange av de sammenhenger der læren har vært påberopt, er den heller ikke nødvendig for å nå frem til et resultat mange borgere vil betrakte som tilfredsstillende. Domstolskontrollen med at lover og forvaltningsvedtak er i samsvar med grunnloven er her et eksempel. Det er i dag ingen tvil om at domstolene i Norge har adgang til å underkjenne lover som strider mot Grunnloven og forvaltningsvedtak som strider mot lov. Denne adgangen er imidlertid ikke eksplisitt hjemlet i grunnloven. Det synes imidlertid å være klart at bestemmelsen i § 88, som sier at Høyesterett dømmer i siste instans, gir tilstrekkelig grunnlag for kontrollen. Dette basert på snart 200 års praksis. Dersom dette legges til grunn, vil Stortinget altså ikke kunne oppheve domstolskontrollen gjennom vanlig lovvedtak. Dermed er den også statsrett i formell forstand.

Referanser
Gothminister

Gothminister er et gothic-industriell metal-band fra Norge. Det ble startet i 1999, og har siden gitt ut sju album og har hatt suksess særlig i Tyskland. Bandet har spilt på flere store tyske musikkfestivaler, inkludert Wave-Gotik-Treffen (WGT), Dark Storm Festival, spilt for over 10 000 mennesker under Schattenreich Festival og for over 20 000 mennesker under M'era Luna Festival.

Gothminister har vært inne på de tyske alternative listene Deutsche Alternative Charts, hvor singelen «This is your Darkness» (2022) nådde førsteplass på singellisten og albumet «Pandemonium» (2022) nådde førsteplass på albumlisten. Tidligere gikk blant annet Happiness In Darkness (2008) opp på førsteplass i USA på Vampirefreaks.com.

Bandet har turnert i mer enn 40 land, samt holdt en «headliner-turné» i USA i 2007. Bandet innehar også Norges «høyeste» rockkonsert på Romsdalshorn, som ligger over  moh., under RaumaRock i 2008. Gothministers sceneshow inneholder pyrotekniske effekter. animatroniske figurer og fjernstyrte flygende monstre. Bandet deltok i Melodi Grand Prix 2013 med låten «Utopia», men gikk ikke videre fra den andre delfinalen 26. januar.

Albumet Utopia (2013) kom inn på Tysklands offisielle topp 100 salgslister. Singelen «Utopia» fra samme album nådde en 4.-plass på Deutsche Alternative Charts.

Gothminister turnerte videre i 2014 og 2015. I 2016 avsluttet bandet sommerens konsertrekke med en konsert på hovedscenen på M'Era Luna festivalen i Tyskland i 2016 foran nærmere  mennesker.

Høsten 2017 lanserte bandet sitt sjette fullengdealbum «The Other Side».

Bandet opptrådte på Rockstream sommeren 2022, og slapp det kritikerroste sjuende albumet «Pandemonium» samme år. Musikkvideoene «Pandemonium» og «Demons» har til sammen vunnet 18 film awards i Europa og USA.

Medlemmer

Nåværende medlemmer 
 Gothminister (Bjørn Alexander Brem) – Vokal
 Chris Dead (Christian Svendsen) – Trommer
 Icarus (Glenn Nilsen) – Gitar
 Turbo Natas (Ketil Eggum) – Gitar

Tidligere medlemmer 
 Android (Andy Moxnes) — Keyboard, gitar
 Halfface (Tom Kalstad) - Keyboard
 Machine – Gitar
 Dementia Narcissus (Sandra Jensen) — Kostymer

Gjesteopptredener 
 Cecilia Kristensen — «Jenta» i videoen for «Darkside»
 Eastern Strix – «Jenta» i videoen for «Freak»

Konsertgjesteopptredener 
 Eric Burton — Konsertvokalist for Hatred under M'era Luna Festival 2004
 Bruno Kramm – keyboardist på Wave Gotik Treffen 2011 og M`Era Luna Festival 2011

Diskografi

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Gothminister  på VampireFreaks.com
  Gothminister på Soulfood

Norske gothic metal-band
Norske industriell metal-band
Deltakere i Melodi Grand Prix
Band etablert i 1999
Cork (grevskap)

Cork (irsk: Contae Chorcaí; engelsk: County Cork) er det sørligste og det største av grevskapene i Irland. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011. Det gjør grevskapet til det nest største i republikken Irland. Administrasjonsbyen, som grevskapet er oppkalt etter, er Cork, som også utgjør et eget grevskapsdistrikt, City of Cork. Byen er den nest største i landet.

Grevskapet er lokalisert i provinsen Munster. Den grenser til fire andre grevskap: Kerry i vest, Limerick i nord, Tipperary i nordøst og Waterford i øst. Cork er det største grevskapet i landareal.

Det ble formelt opprettet som grevskap i 1606 da det gamle grevskapet Desmond ble delt i grevskapene Cork og Kerry. Cork er hverdagslig omtalt som «The Rebel County» («Opprørsgrevskapet») for dens stillingtagen under de engelske rosekrigene da Perkin Warbeck gikk i land i byen Cork og forsøkte å skaffe seg støtte for en sammensvergelse i å velte kong Henrik VII av tronen. Folket i Cork slåss for Warbeck ettersom han var fransk og ikke engelsk, og var det eneste irsk grevskapet som gjorde det. Corks borgermester og flere framstående menn dro med Warbeck til England, men opprøret mislyktes, de ble alle tatt til fange og henrettet. I tillegg spilte grevskapet en framtredende rolle i den irske uavhengighetskrigen (1919–1921) og var åsted for betydelige kamper.

Det mest kjente stedet ved siden av Cork by er nok Cobh, tidligere Queenstown, hvor svært mange forviste og utvandrere gikk ombord på skip til USA, Canada, New Zealand og Sør-Afrika. Cobh var også den siste havn hvor RMS «Titanic» la til.

Den vestlige delen av Cork er et populært turistmål. Området har en rekke små landsbyer og øyer, inkludert Sherkin Island, Clear Island og Dursey Island. Mizen Head er det Irlands mest sørvestlige punkt.

I 1601 ble slaget ved Kinsale utkjempet i Cork. Dette slaget var det siste store nederlaget for det gamle irske artistokratiet, og la veien åpne for engelsk dominans. 

Cork har to gaeltachtaí (irsktalende områder): Múscraí i nord og Oileán Chléire, en øy i vest.

Byer og landsbyer 
 Adrigole, Aghabullogue, Aghada, Allihies
 Ballincollig, Ballycotton, Ballylickey, Ballinhassig, Ballydehob,  Ballygarvan,  Baltimore,  Bandon, Bantry,  Barleycove,  Blarney,  Buttevant
 Carrigaline,  Castletownbere,  Castletownshend,  Castlemartyr,  Charleville,  Clonakilty,  Cloyne, Coachford, Cobh, Cork, Courtmacsherry, Crookhaven, Crosshaven
 Dunmanway, Doneraile
 Fermoy, Fountainstown
 Glandore, Glanmire, Glengarriff, Glounthaune, Goleen, Gougane Barra
 Kanturk, Kinsale
 Leap
 Macroom, Mallow, Midleton, Millstreet, Mitchelstown, Monkstown
 Newmarket
 Oysterhaven
 Ringaskiddy, Rosscarbery, Rylane
 Schull, Shanagarry, Skibbereen
 Timoleague
 Union Hall
 Youghal

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Guide to County Cork for Tourism & Business
  People's Republic of Cork
Lever

Leveren er et stort kjertelorgan som har en rekke viktige funksjoner i kroppen, der den blant annet inngår i fordøyelsessystemet. Den er det sentrale organet for stoffskiftet, det organ som til slutt bearbeider alle de næringsstoffer som fordøyelsesprosessen har frigjort. Derfor kalles leveren også «kroppens kjemiske laboratorium».

Anatomi og funksjoner 

Leveren er rødbrun i fargen og deles gjerne i to avgrensede seksjoner, kalt lapper eller leverlapper. Hos mennesker strekker leveren seg 15–16 cm i dybden og måler ca. 20 cm på tvers. Vekten ligger vanligvis på ca. 1,5 kg hos voksne, men vekten varierer noe (1–2 kg kan sies å være normalt). Det relativt myke og svært viktige organet ligger godt beskyttet bak ribbenene.

Leveren omdanner de råstoffene kroppens celler trenger for å leve. Det er hit næringsemnene kommer etter at de er fordøyd eller brutt ned, og de små bestanddelene har blitt sugd opp via tarmslimhinnen og ført via portvenesystemet til leveren.

I leveren blir aminosyrene satt sammen til forskjellige proteinforbindelser, alt etter hvilken oppgave de har i kroppen, og i leveren blir sukker (monosakkarider som har blitt nedbrutt fra enten polysakkarider eller disakkarider) omdannet til glykogen, som lagres i leveren og omdannes til glukose igjen når kroppen trenger det. Leveren kan også omdanne en type næringsstoffer til en annen type, som fett fra karbohydrater og glukose fra proteiner. Leveren produserer vitaminer som kroppens celler trenger, og det er leverens celler som bryter ned alkohol. Leveren er dessuten viktig for koagulasjonsfaktoren i blodet

Gallegangene 
Gallegangene fra høyre og venstre leverlapp forener seg til gallegangen (ductus hepaticus), som kommer ut av leverporten. Gallegangen avgir en sidegren (ductus cysticus) til galleblæren, og fortsetter deretter som ductus choledochus (som ligger i den frie kanten av omentum minus) til tolvfingertarmen (duodenum), der den munner sammen med utførselsgangen for bukspyttkjertelen (pancreas).

Galle 
Leveren produserer også galle, en gul væske som levercellene skiller ut. Gallegangene danner et finforgrenet gangsystem som samler opp gallen, som deretter flyter ut i hovedgallegangen, på undersiden av leveren, som leder gallesyren i retning tolvfingertarmen. Før den tømmes dit når gallen galleblæren, som ligger på undersiden av leveren og er tilkoblet hovedgallegangen. Der lagres den for en stund og blir konsentrert, til den tømmer seg i tolvfingertarmen.

Annet 
Giftstoffene og avfallsstoffene som leveren skiller ut kan enten gå tilbake til blodet og skilles ut via nyrene som urin, eller de kan gå over i gallen og skilles ut med avføringen. 

Leveren er også unik på grunn av sin evne til å lege seg selv (ingen andre indre menneskeorganer klarer dette). Bare 25 prosent av leveren trenger å være intakt for at den kan klare å vokse ut til normal størrelse igjen.

Se også 
 Galleblæren
 Tolvfingertarmen

Referanser 

Fordøyelsessystemet
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Kilkenny (grevskap)

Kilkenny (irsk: Contae Chill Chainnigh; engelsk: County Kilkenny) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Administrasjonsbyen er Kilkenny og som den har navn etter. Grevskapet var basert på det historiske gæliske kongeriket Ossory (Osraighe), som også var grunnlaget for bispedømmet Ossory.

Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Byer og landsbyer 
Ballyhale, Ballyragget, Bennetsbridge
Castlecomer, Callan
Freshford
Gowran, Graiguenamanagh
Inistioge
Knocktopher
Mullinavat
Paulstown
Redhouse
Thomastown
Urlingford
Windgap

Referanser

Litteratur 
 Edwards, David (2000): The Ormond Lordship in County Kilkenny, 1515-1642: The Rise and Fall of Butler Feudal Power. Four Courts Press. ISBN 1-85182-578-9.
 Lewis, Samuel (1837): A Topgrahical Dictionary of Ireland. London: S. Lewis & Co. 87, Aldersgate Street.
 Hughes, J. Forthcoming (2004): «Two Neolithic structures in Granny Townland, County Kilkenny» i: O’Sullivan, Jerry; Stanley, Michael: Recent archaeological discoveries on national road schemes 2004. Dublin 18 Ireland: Wordwell Book Sales. ISBN 0-9545955-1-3.
 Fitzgerald, John (2005): Kilkenny a blast from the past. Callen Press.
 Moody, Theodore William et al (2005): A New History of Ireland: Prehistoric and early Ireland. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-821737-4. 
 Perrin, Philip, red. et al. (2008): The National Survey of Native Woodlands 2003-2008 (PDF). Bind 1. Dublin: National Parks & Wildlife Service. s. 187. 
 Ryan, M.F. (1973): «The excavation of a Neolithic burial mound at Jerpoint West, Co. Kilkenny» (JStor) i: Proceedings of the Royal Irish Academy. Section C: Archaeology, Celtic Studies, History, Linguistics, Literature 73, s. 107-127

Eksterne lenker 
 
 
 Kilkenny County Council
 Live Weather and Climate for Kilkenny
Kerry (grevskap)

Kerry (irsk Ciarraí) er et grevskap i Irland, i provinsen Munster. Det grenser mot Limerick og Cork. Administrasjonsbyen er Tralee. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Det ble formelt opprettet som grevskap i 1606 da det gamle grevskapet Desmond ble delt i grevskapene Cork og Kerry. 

Grevskapet har en nasjonalparker, Killarney Nasjonalpark med Killarney Lakes og Dinglehalvøya. Den har navn etter byen Killarney. Spissen på Dinglehalvøya er det vestligste punkt på det irske fastlandet. De høyeste fjellene på Irland, Macgillicuddys Reeks, ligger også i Kerry. 

Kystlinjen har en rekke halvøyer og store bukter, den største halvøya er Iveragh. Ring of Kerry er en turistrute gjennom dette landskapet. Det finnes en rute for bil- og sykkeltrafikk, og en for fotturister som ligger høyere opp i landskapet og følger eldgamle veier. 

Flere øyer utenfor kysten tilhører grevskapet, inkludert Blasketøyene og Skelligøyene. Skellig Michael, med sine eneboerhytter fra middelalderen, er et verdensarvsted.

Byer og landsbyer 
Irske stedsnavn står i parentes

Ballybunion (Baile an Bhuinneánaigh)
Ballyheigue (Baile Uí Thaidhg)
Caherdaniel (Cathair Dónall)
Cahersiveen (Cathair Saidhbhín)
Castleisland (Oileán Ciarraí)
Dingle (An Daingean)
Kenmare (An Neidín)
Kilflynn (Cill Flainn)
Killarney (Cill Airne)
Killorglin (Cill Orglan)
Knightstown (An Chois)
Listowel (Lios Tuathail)
Milltown (Baile an Mhuileann)
Portmagee (An Caladh)
Sneem (An tSnaidhm)
Tralee (Trá Lí)
Waterville (An Coireán)

Referanser

Eksterne lenker
Limerick (grevskap)

Limerick (irsk Luimneach) er et grevskap i Irland, i provinsen Munster. Det grenser mot Clare, Cork og Kerry. Elven Shannon renner gjennom administrasjonsbyen Limerick og ut i Atlanterhavet. Limerick by administreres separat som grevskapsdistriktet City of Limerick. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Ettersom Shannonfjorden utenfor Limerick by er svært grunn, ligger grevskapets viktigste havn ved Foynes. 

Grevskapet har et universitet i Limerick by, University of Limerick. Det var opprinnelig en teknisk høyskole, som har blitt utvidet. 

Limerick ligger nær Shannon lufthavn i Clare.

Byer og landsbyer 
Abbeyfeale, Adare, Askeaton, Athea
Ballingarry, Bruff
Cappamore, Castleconnell, Croom
Foynes
Garryspellane
Hospital
Kilmallock
Limerick
Newcastle West
Oola
Patrickswell
Rathkeale
Tuarnafola

Referanser

Eksterne lenker
Tipperary (grevskap)

Tipperary (irsk Tiobraid Árainn) er et grevskap i Irland. Administrativt er det delt i to: North Tipperary med administrasjonsbyen Nenagh og South Tipperary med administrasjonsbyen Clonmel. Denne delingen skjedde formelt allerede ved opprettelsen av de nåværende grevskapene i 1898, og de facto er delingen av enda eldre dato. Hele grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011, hvorav  i North Tipperary og  i South Tipperary.

De to delene ble en periode kalt ridings, men dette navnet er avskaffet fordi det er ukorrekt; riding kommer fra gammelengelsk thriding, tredjedel, og ble brukt når et område ble delt i tre. 

Grevskapet er særlig kjent for hesteavl. Coolmore Stud er verdens største hesteoppdretter. Det har også svært godt jordbruksland.

Byer og landsbyer 
Irske navn i parentes.

Cahir – An Chathair
Carrick-on-Suir – Carraig na Siúire 
Cashel – Caiseal
Clonmel – Cluain Meala
Fethard – Fiodh Ard
Kilkieran – Cill Chiaráin
Nenagh – An tAonach
Roscrea – Ros Cré
Templemore – An Teampall Mór
Thurles – Durlas
Tipperary – Tiobraid Árann

Turistattraksjoner 
 Cashel kirkeruin

Referanser

Eksterne lenker
Longford (grevskap)

Longford (irsk: Contae an Longfoirt; engelsk: County Longford) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Administrasjonsbyen er Longford. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Den vestlige grensen markeres av elven Shannon. Elven Erne renner gjennom den nordlige delen av Longford. Landskapet er for det meste flatt, med Carn Clonhugh, 279 moh., som høyeste punkt. 

Landbruk er en viktig næringsvei i Longford, med kveg- og sauehold samt dyrking av poteter og korn. 

Det finnes ruiner av tidlige klostre ved Ardagh, Abbeylara, Abbeyderg og Inchcleraun.

Byer og landsbyer 
Abbeyderg, Abbeylara, Ardagh
Ballymahon
Edgeworthstown
Granard
Inchcleraun
Longford

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 County Longfords offisielle nettsted
 Longford County Council, lokale myndigheter
Louth (grevskap)

Louth (irsk: An Lú; engelsk: County Louth) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Administrasjonsbyen er Dundalk. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Grevskapet Louth er navngitt etter landsbyen Louth, som igjen har navn etter den gammelirske guden Lugh (moderne irsk Lú). I de mytologiske tekster er han representert både som en helt og som en overkonge i den fjerne fortid. Historisk har stedsnavnet blitt stavet forskjellig; «Lugmad», «Lughmhaigh», og «Lughmhadh».

Louth grenser i nord til Nord-Irland ved sundet Carlingford Lough.

Byer og landsbyer 
Ardee
Carlingford
Drogheda
Dundalk
Greenore
Omeath

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Nettsted for byen Carlingford
 Drogheda Tourism, offisielt nettsted for turistkontoret Drogheda
Meath (grevskap)

Meath (irsk An Mhí, midten) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Det blir også kalt The Royal County (det kongelige grevskap), grunnet sin historie som sete for overkongen av Irland, men dette har aldri vært et offisielt navn. Administrasjonsbyen er Navan, men enkelte offentlige kontoret ligger i Trim, som er en historisk viktig by. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Meath var opprinnelig kjernen i en egen provins, provinsen Meath, men denne ble opptatt i Leinster. Grevskapet omfattet hele dagens Westmeath fram til 1543, da Westmeath ble et eget grevskap.

I middelalderen satt overkongen av Irland i Tara i Meath. Stedet er derfor av stor kulturell betydning for irene. Et annet viktig historisk sted er det 5000 år gamle gravstedet Newgrange, som er et verdensarvsted.

Språk 
Det er 2 603 som snakker irsk i Meath med 1 299 innfødte talere i Meath Gaeltacht. I tillegg er det 1 304 som går på sju Gaelscoiler (skoler med irsk som førstespråk) utenfor Gaeltacht-området. Området Stor-Dublin har det høyeste antallet medlemmer skoler med irsk i Irland.

Byer og landsbyer 

Ashbourne, Athboy
Ballivor, Bellewstown, Bettystown
Clonard
Duleek, Dunboyne, Dunderry, Drumconrath, Dunshaughlin
Enfield
Gormanston
Julianstown
Laytown, Longwood
Kells
Moynalty
Navan, Nobber
Oldcastle
Rathmolyon, Rathoath, Robinstown
Slane, Skryne, Summerhill
Trim

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Meaths grevskapsråd
 Turisme i Meath
Luftwaffe

Luftwaffe kan sikte til:

Luftwaffe i Tyskland, som ble offisielt opprettet i 1935 og bestod til krigsnederlaget i 1945
Deutsche Luftwaffe, eller Bundesluftwaffe eller bare Luftwaffe, opprettet i Tyskland (Vest) i 1956

Schweizer Luftwaffe, det vil si det sveitsiske luftforsvar.
Campo Grande

Campo Grande er hovedstad og en kommune i delstaten Mato Grosso do Sul i sentral-vestregionen av Brasil. Byen ble grunnlagt i 1877 under navnet Santo Antônio de Campo Grande. I 1914 fikk byen jernbaneforbindelse med São Paulo og Corumbá. Dette gjorde at byen ble lettere tilgjengelig for immigranter. Per 2015 hadde Campo Grande om lag 850 000 innbyggere.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Campo Grande, offisielle sider
 Informasjon om Campo Grande
 http://wikimapia.org/#y=-20465616&x=-54603424&z=10&l=0&m=a
 https://web.archive.org/web/20070907101616/http://www.uniagua.org.br/website/default.asp?tp=3&pag=aquifero.htm
 https://web.archive.org/web/20020311145032/http://planeta.terra.com.br/educacao/historiatransporte
 http://www.estacoesferroviarias.com.br/ms_nob/indice.htm
 https://web.archive.org/web/20070928162041/http://www.sitiodoguara.com.br/musicas/fdl]
 https://web.archive.org/web/20080828231139/http://www.camaraonline.ms.gov.br/
 http://www.sidra.ibge.gov.br/bda/territorio/infounit.asp?codunit=4702&codunitibge=5002704&nomeunit=Campo+Grande+%2D+MS&n=6&nomenivel=Munic%EDpio&z=t&o=4

Kommuner i Mato Grosso do Sul
Kommuner i Brasil etablert i 1872
2
Wexford (grevskap)

Wexford (irsk: Contae Loch Garman) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland og er en del av den sørøstlige regionen. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011. Grevskapet har navn etter administrasjonsbyen Wexford og var basert på det historiske gammelirske området Hy Kinsella (Uí Ceinnsealaigh), som hadde hovedbase i Ferns.

Byen, og dermed grevskapet, har sitt engelske navn som er avledet fra det norrøne navnet Waesfjord, «fjorden ved mudderslettene». Det er også andre norrøne stedsnavn i grevskapet, eksempelvis Selskar og øyene Saltee. Området ble invadert i av normannere fra England i 1169 på oppfordring fra kongen av Leinster, Diarmaid Mac Murchadha. Dette var det første skrittet mot den engelske koloniseringen av øya. Grevskapet ble opprettet i normannisk tid. Det ble dannet i 1210 av kong Johan av England under hans besøk til Irland.

Under det irske opprøret i 1798 sto noen av de hardeste kampene i Wexford, spesielt slaget ved Enniscorthy og slaget ved Boolavogue.

Det var i 1970-årene planer om å bygge et atomkraftverk ved Carnsore Point, men det ble skrinlagt. Isteden har grevskapet satset på vindkraftverk ettersom store områder i Wexford består av flate områder som er velegnet for denne formen for energiproduksjon. Vindkraftverk i Wexford er blant annet Carnsore Wind Farm og Richfield Wind Farm, begge lokalisert ved sørøstkysten, og Ballywater Wind Farm på østkysten.

Et fylke, Wexford County, i den amerikanske delstaten Michigan er oppkalt etter det irske grevskapet.

Byer og landsbyer 
Castlebridge, Courtown, Craanford, Curracloe
Enniscorthy
Gorey
Kilmore, Kilmore Quay
Monamolin
New Ross
Rosslare Harbour (med Rosslare Europort)
Wexford

Referanser

Litteratur 
 Byrne, Francis J. (2001): Irish Kings and High Kings. Dublin, første gang utgitt 1973.
 Carlyle, Thomas (1845): Oliver Cromwell's Letters and Speeches, bind 1. New York: Wiley & Putnam.
 Cambrensis, Giraldus (1978): Expugnatio Hibernica - The Conquest of Ireland. Dublin: R.I.A.
 Furlong, Nicholas (2003): A History of County Wexford. Dublin: Gill & MacMillan, ISBN 0-7171-3461-X
 Furlong, Nicholas & Hayes, John (2005): County Wexford in the Rare Oul' Times 1910-1924, bind IV, Wexford: Old Distillery Press, ISBN 0-9512812-3-2
 Whelan, K. & Nolan, W., red. (1987): Wexford: History and Society. Dublin: Geography Publications.

Eksterne lenker 
 
 
 Offisielt nettsted
 Kart over Wexford fra slutten av 1800-tallet
 Historiske artikler