alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Marek Plawgo

Marek Plawgo (født 25. februar 1981 i Ruda Śląska) er en polsk friidrettsutøver som konkurrerer på 400 meter hekk.

Under OL 2004 kom han på sjetteplass. Plawgo tok sølv i EM 2006 i Göteborg. Han satte ny personlig rekord og polsk rekord med sitt bronseløp under VM 2007 i Osaka med tiden 48,12. Han var også med på det polske stafettlaget som tok bronse på 4 x 400 meter i samme mesterskap.

Han deltok under OL 2008 der han ble nummer seks på 400 meter hekk med tiden 48,52.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Polske hekkeløpere
Deltakere for Polen under Sommer-OL 2004
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Polen under Sommer-OL 2008
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2008
Personer fra Ruda Śląska
Deltakere for Polen under EM i friidrett 2006
Deltakere for Polen under EM i friidrett 2002
Gullik Gulliksen (selskap)

Gullik Gulliksen AS Landskapsarkitekter MNLA var et norsk landskapsarkitektfirma. Det ble etablert i 1983 av landskapsarkitekt Gullik Gulliksen. Fra 1. januar  2022 ble firmaet fusjonert med Østengen & Bergo AS.

Historikk 
I juli 2016 hadde firmaet kontor i Oslo og Sandefjord.

Opp gjennom årene samarbeidet Gullik Gulliksen AS med store nasjonale og internasjonale arkitektfirmaer som Bjarke Ingels Group, Renzo Piano og Niels Torp AS.

Konkurranser 
Firmaet deltok som undeleverandør i en rekke internasjonale og nasjonale konkurranser, hvorav flere ble belønnet med 1. plass:
 Akershusstranda, Oslo, 1. plass i åpen arkitektkonkurranse i samarbeid med Lund Hagem Arkitekter AS. Prosjektet omfattet ny havnepromenade, rekreasjonsområder, badeanlegg og cruisebåthavn.
 H.M. Kongens landsted, Mågerø, 1. plass i arkitektkonkurranse om nytt landsted for kongen og dronningen, i samarbeid med Lund Hagem Arkitekter
 Rikspolitiske Senter, Eidsvoll, 1. premie i prekvalifisert konkurranse om utforming av nytt Rikspolitisk senter på Eidsvoll
 Kaldnes, Tønsberg, 1. premie i lukket konkurranse om utviklingen av en ny bydel på det tidligere Kaldnes Verft, i Tønsberg
 Norske Skog, Oxenøen, 1. premie i invitert konkurranse om nytt konsernsenter for Norske Skog på Oxenøen
 E18 gjennom Vestfold,  1. premie i konkurranse om utforming av kryssområde, broer, tunneler, støyskjermer og rasteplass ved Bommestad i Larvik kommune
 Kammerherreløkka, Porsgrunn 1. plass i prekvalifisert prosjektkonkurranse om byutvikling på Kammerherreløkka i Porsgrunn med boliger, næring og torg
 Scenerommet, Jåttåvågen, 1. plass i innbudt konkurranse om utforming av sentral adkomstplass og park ved Viking Stadion i ny bydel Jåttåvågen mellom Stavanger og Sandnes

Priser og nominasjoner 

Gullik Gulliksen AS var underleverandør i flere prosjekter som ble nominert til og også vant en rekke priser, blant annet:
 Arkitektur skaper verdi 2020: Hederlig omtale for prosjektet «Dælenenggata 36»
 Arkitekturprisen 2019: Finalist med prosjektet «Valle Wood»
 WAN Award 2018 for prosjektet «FRIIS & MOLTKEs demensplejecenter».
 Regjeringskvartalet 2019, prosjektet «Lysning»: delt 1. plass i Plan- og Designkonkurransen om nytt regjeringskvartal i Oslo
 Arkitekturprisen 2015 for prosjektet «Dælenenggata 36» tildelt Element Arkitekter AS
 Urban Land Institute Global Awards for Excellence 2014 for prosjektet «Tjuvholmen» tildelt Selvaag Gruppen og Aspelin Ramm
 Oslo bys Arkitekturpris 2012 for prosjektet «Parkveien 5-B-C»
 Oslo bys Arkitekturpris 2011 for prosjektet «Institutt for informatikk»
 Oslo bys Arkitekturpris 2005: Hederlig omtale for Marienlyst Park
 Statens byggeskikkpris 2000 for nybygget Ullensvang forskingssenter for Planteforsk, tildelt Lund Hagem Arkitekter AS

Referanser

Eksterne lenker
 Gullik Gulliksen AS – Offisielt nettsted

Norske arkitektfirmaer
Landskapsarkitektur
Næringsliv i Sandefjord
Etableringer i 1987
Paul Hartmann

Paul Ernst Wilhelm Hartmann (født 12. oktober 1878 i Kongsberg, død 5. desember 1974 i Oslo) var en norsk jurist og embetsmann, mest kjent som finansminister i Johan Nygaardsvolds regjering under andre verdenskrig og som borgermester (finansrådmann) i Oslo i perioden 1928 til 1948.

Biografi 
Hartmann vokste opp i Kongsberg og tok examen artium i Kristiania i 1896, før han startet med jusstudier og ble Cand. jur. i 1901. Etter noen år som blant annet sakfører ble han sekretær i Kirkedepartementet i perioden 1906 til 1909, før han deretter arbeidet i flere ulike kommunale stillinger til han ble utnevnt til rådmann for lønns– og personalsaker i 1923. I 1925 ble Hartmann utnevnt til første sysselmann på Svalbard, men han takket nei på grunnlag av at han ikke fikk permisjon fra sin rådmannsstilling. Mellom 1926 til 1928 var Hartmann økonomidirektør for Vinmonopolet, før han på høsten sistnevnte år ble utnevnt til borgermester (finansrådmann) i Oslo. Denne stillingen holdt han helt til sommeren 1941 da han meldte avskjed på grunn av samarbeidsproblemer med NS.

Paul Hartmann ankom London i begynnelsen av september 1941 som representant for motstandsbevegelsen Kretsen, og samarbeidet med eksilregjeringen i forholdet mellom ute og hjemme. 19. september 1941 ble han utnevnt til konsultativ statsråd, og 28. november samme år ble han utnevnt til finansminister i Johan Nygaardsvolds regjering. Som minister utmerket han seg som bidragsyter for å sikre økonomisk og finansiell trygghet ved avviklingen av okkupasjonsstyret. Hartmann var en av de første i eksilregjeringen som ankom Norge i maidagene 1945, som én av fem i Regjeringsdelegasjonen. I slutten av juni gikk han av sammen med resten av Nygaardsvolds regjering. Umiddelbart etter dette fortsatte han i stillingen som finansrådmann i Oslo kommune frem til han gikk av med pensjon i 1948.

I perioden 1945 til 1953 var han styreformann i Vinmonopolet, og i 1948 var han medlem av granskningskommisjonen om Nasjonalhjelpen. I 1948 ble han også utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden, og senere til kommandør av Dannebrogordenen, Nordstjerneordenen, St. Hallvard-medaljen og Æreslegionen. I 1955 utgav han sine memoarer fra krigstiden kalt Bak fronten. Paul Hartmann døde den 5. desember 1974 i Oslo.

Bibliografi 
 1955: Bak fronten: fra Oslo og London 1939-1945

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske finansministre
Norske jurister
Norske embets- og tjenestemenn
Norske motstandsfolk under andre verdenskrig
Norske statsråder 1940–1945
St. Olavs Orden
Dannebrogordenen
Nordstjerneordenen
St. Hallvard-medaljen
Æreslegionen
Personer fra Kongsberg kommune
Personer tilknyttet Vinmonopolet
Reiko Tosa

Reiko Tosa (japansk: 土佐礼子, født 11. juni 1976) er en japansk friidrettsutøver (maratonløper).

Tosa slo gjennom i VM 2001 der hun tok sølv. Under OL 2004 havnet hun utenfor seierspallen og ble nummer fem. Under VM 2007 i Osaka ble Tosa den som forsvarte hjemlandets farger da hun tok den eneste japanske medaljen, en bronsemedalje i maratonløpet. Tosa har også vunnet Tokyo maraton og blitt nummer tre i Boston maraton. Hennes personlige rekord i maraton er fra London maraton 2002 da hun løp på 2:22.46.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Japanske maratonløpere
Deltakere for Japan under Sommer-OL 2004
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Japan under Sommer-OL 2008
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2008
Fødsler i 1976
Gunnar Hellesen

Gunnar Fredrik Hellesen (født 23. februar 1913 i Haugesund, død 7. juli 2005 samme sted) var en norsk politiker (H). Han hadde sitt yrkesliv i bank- og forsikringsvesenet og var stortingsrepresentant for Rogaland fra 1961 til 1969, forsvarsminister i Per Bortens regjering fra 1970 til 1971 samt fylkesmann i Rogaland fra 1968 til 1973.

Liv og virke 
Han vokste opp i Haugesund som sønn av kaptein Gunnar Elias Hellesen fra Florø og husmor Gina Johannessen fra Sveio. Faren omkom i et forlis ved Hebridene i 1915. Etter handelsskolen hadde Hellesen sitt yrkesliv i bank- og forsikringsvesenet. Han begynte som kontorist i forsikringsbransjen i 1929. Mellom 1936 og 1969 var han reiseinspektør, akkvisisjonssjef og soussjef i Haugesund Sjøforsikringsselskap (som i 1986 ble fusjonert inn i Storebrand).

Før okkupasjonen var han formann i Haugesund idrettslag og Haugesund Unge Høyre. Hellesen ble arrestert for motstandsarbeid i august 1940 og dømt til døden, men ble benådet og satt fengslet i Hamburg frem til 1945. Hellesen uttalte senere i intervju at «krigsårene lærte oss å være uenige på en ordentlig måte». Han utgav i 1986 boken Benådet om sine opplevelser.

Etter frigjøringen ble han medlem av Unge Høyres sentralstyre og innvalgt i Haugesund bystyre. Han var Haugesunds ordfører i 1955, 1958 og 1959. Fra 1958 til 1962 var han medlem av Høyres landsstyre.

Hellesen var innvalgt på Stortinget fra Rogaland fra 1961 til 1969 og satt i Stortingets finans- og tollkomité, de siste fire årene som formann. I 1968 ble han utnevnt til fylkesmann i Rogaland, og tiltrådte da stortingsperioden utløp året etter. Han fratrådte som fylkesmann i 1973 og ble banksjef i Den norske Creditbank i Haugesund, en stilling han satt i frem til han avgikk med pensjon i 1980. Som fylkesmann hadde han dessuten et avbrudd som forsvarsminister i Per Bortens regjering fra 1970 til 1971. På 1970-tallet var han sentral i utformingen av den statlige oljepolitikken, blant annet som styreformann i Oljedirektoratet.

Han døde i 2005, 92 år gammel, og ble begravet fra kapellet på Vår Frelsers gravlund i Haugesund.

Utmerkelser 
Gunnar Hellesen ble utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden i 1979.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske forsvarsministre
Høyre-statsråder
Statsråder i Regjeringen Borten
Stortingsrepresentanter fra Høyre
Stortingsrepresentanter for Rogaland
Stortingsrepresentanter 1965–1969
Stortingsrepresentanter 1961–1965
Fylkesmenn i Rogaland
Ordførere i Haugesund
Høyre-ordførere i Rogaland
Tillitsvalgte i Unge Høyre
Norske bankfolk
Norske assurandører
Kommandører av St. Olavs Orden
Personer fra Haugesund kommune
Moses Tanui

Moses Tanui (født 20. august 1965 i Kenya) er en kenyansk tidligere friidrettsutøver (langdistanseløper) som vant gullmedalje i VM 1991 i Tokyo på 10 000 meter.

I VM 1993 i Stuttgart mistet han den ene skoen en runde før mål etter et sammenstøt med vinneren Haile Gebrselassie, og fullførte som andremann.

Andre meritter 
I 1996 og 1998 vant han Boston Marathon. Tanui var den første i verden til å løpe halvmaraton under 60 minutter, da han 3. april 1993 løp på 59:47 i Milano, en tid som stod i fem år inntil landsmannen Paul Tergat slo rekorden.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kenyanske langdistanseløpere
Verdensmestere i friidrett
Deltakere for Kenya under Sommer-OL 1988
Deltakere for Kenya under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Fødsler i 1965
Personer fra Nandi County i Kenya
Naide Gomes

Enezaide do Rosário «Naide» da Vera Cruz Gomes (født 20. november 1979 i São Tomé og Príncipe) er en portugisisk friidrettsutøver som konkurrerer i mangekamp og lengdehopp. 

Gomes begynte å konkurrere for São Tomé og Príncipe, som hun representerte i OL 2000, der hun også var fanebærer under åpningsseremonien. I 2001 byttet hun statsborgerskap og begynte å konkurrere for Portugal. 

2002 ble Gomes nummer to i femkamp i innendørs-EM i Wien. To år senere ble det en ny sølvmedalje i innendørs-VM i Budapest. I 2005 valgte Gomes å stille opp i lengde i innendørs-EM i Madrid, og der vant hun sin første internasjonale tittel. Hun har fortsatt med å satse på lengde, og tok sølv i utendørs-EM 2006 i Göteborg. 

I 2007 tok Gomes gull i innendørs-EM i Birmingham. Dette året hoppet hun også over 7 meter for første gang (7,01 i et stevne i Madrid). Senere samme år deltok hun i VM i Osaka, der hun ble nummer fire i lengdefinalen.

I 2008 ble hun verdensmester innendørs etter et hopp på 7,00. Utendørs deltok hun i OL 2008, men hun ble overraskende slått ut i kvalifiseringen.

Personlige rekorder 
 Lengdehopp – 7,12 (utendørs)
 Femkamp – 4759 poeng
 Sjukamp – 6230 poeng

Referanser

Eksterne lenker 
 

Portugisiske lengdehoppere
Portugisiske mangekjempere
Deltakere for Portugal under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Portugal under Sommer-OL 2004
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Portugal under Sommer-OL 2008
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2008
Deltakere for Portugal under VM i friidrett 2005
Deltakere for Portugal under VM i friidrett 2007
Deltakere for Portugal under VM i friidrett 2009
Deltakere for Portugal under EM i friidrett 2006
Verdensmestere i friidrett innendørs
Anita Włodarczyk

Anita Włodarczyk (født 8. august 1985 i Rawicz) er en polsk friidrettsutøver som konkurrerer i sleggekast. Hun har verdensrekorden på 81,08 meter, satt 1. august 2015.

Idrettskarriere 
Włodarczyks første internasjonale mesterskapsfinale var i OL 2008 der hun ble nummer seks med et kast på 71,56. Samme år ble hun nummer tre i IAAF World Athletics Final i Stuttgart med et kast på 70,97. I VM 2009 i Berlin sikret hun seg gullmedaljen ved å sette verdensrekord med 77,96. Resultatet kom i den andre omgangen. Da hun forstod hvor langt det var, løp hun jublende mot publikum. I gledesrusen forstuet hun foten og ble nødt til å stå over de resterende omgangene.

Ved et stevne i Wladyslawowo 1. august 2015 satte hun ny verdensrekord, med 81,08 meter, og ble dermed den første kvinnen i verden som kastet over 80 meter. Hun hadde selv den gamle verdensrekorden på 79,83 meter, satt i juni 2015.

Under de sommerolympiske lekene i 2016 i Rio de Janeiro satte hun 15. august 2016 ny verdensrekord med 82,29 meter.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fødsler i 1985
Personer fra Rawicz fylke
Polske sleggekastere
Verdensrekordsettere i friidrett
Olympiske mestere for Polen
Olympiske mestere i sleggekast
Olympiske sølvmedaljevinnere for Polen
Verdensmestere i friidrett for Polen
VM-sølvmedaljevinnere i friidrett for Polen
Europamestere i friidrett
Deltakere for Polen under Sommer-OL 2008
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2008
Medaljevinnere under Sommer-OL 2012
Deltakere for Polen under Sommer-OL 2012
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2012
Medaljevinnere under Sommer-OL 2016
Deltakere for Polen under Sommer-OL 2016
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2016
Medaljevinnere under Sommer-OL 2020
Deltakere for Polen under Sommer-OL 2020
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2020
Deltakere for Polen under VM i friidrett 2009
Deltakere for Polen under VM i friidrett 2013
Deltakere for Polen under VM i friidrett 2015
Deltakere for Polen under VM i friidrett 2017
Heike Friedrich

Heike Friedrich (født 18. april 1970 i Karl-Marx-Stadt, Sachsen) er en tidligere svømmer fra Øst-Tyskland, som under sommer-OL 1988, i Seoul, vant gullmedalje på 200 m frisvømming og sølvmedalje på 400 m frisvømming. Under langbane-VM 1986, i Madrid, vant hun fire gullmedaljer, hvorav to var individuelle og to på stafett. Hun har også ni gullmedaljer fra langbane-EM.

OL-medaljer 
  1988  Seoul - Gull i svømming, 200 meter fri damer  Øst-Tyskland
  1988  Seoul - Sølv i svømming, 400 meter fri damer  Øst-Tyskland

Eksterne lenker 
 

Tyske svømmere
Østtyske svømmere
Olympiske mestere for Øst-Tyskland
Olympiske sølvmedaljevinnere for Øst-Tyskland
Verdensmestere i svømmesport for Øst-Tyskland
Europamestere i svømmesport for Øst-Tyskland
Medaljevinnere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Øst-Tyskland under Sommer-OL 1988
Svømmere under Sommer-OL 1988
Olympiske medaljevinnere i svømming
Camelia Potec

Camelia Alina Potec (født 19. februar 1982 i Brăila) er en rumensk tidligere svømmer som under Sommer-OL 2004 i Athen, vant gullmedalje på 200 m frisvømming. Hun har også en sølvmedalje og to bronsemedaljer fra VM, fire gullmedaljer, fire sølvmedaljer og ni bronsemedaljer fra EM, samt tre gullmedaljer og en bronsemedalje fra sommer-Universiaden.

OL-medaljer 
  2004  Athen - Gull i svømming, 200 meter fri damer  Romania

Annet
I 2013 ble hun valgt til leder av Romanias Svømme- og moderne femkampforbund, som den yngste noensinne.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Rumenske svømmere
Olympiske mestere for Romania
Europamestere i svømmesport
Deltakere for Romania under Sommer-OL 2000
Svømmere under Sommer-OL 2000
Medaljevinnere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Romania under Sommer-OL 2004
Svømmere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Romania under Sommer-OL 2008
Svømmere under Sommer-OL 2008
Deltakere for Romania under Sommer-OL 2012
Svømmere under Sommer-OL 2012
Personer fra Brăila
Deltakere for Romania under EM i svømmesport 1999
Olympiske medaljevinnere i svømming
Dnistrovska-demningen

Dnistrovska vannkraftverk, også kalt Dnister vannkraftverk, er en demning og et vannkraftverk midtveis i elva Dnister i Ukraina, ovenfor Mogilev-Podolsk. Kraftverket har en installert effekt på 702 MW, fordelt på seks turbiner. Anlegget stod ferdig i 1983. Demningen er en jordfyllingsdam.

Eksterne lenker 
 Industcards – «Hydroelectric power plants in Ukraine».

Demninger i Ukraina
Vannkraftverk i Ukraina
Demninger fullført i 1983
Kraftverk etablert i 1983
1983 i Sovjetunionen
1980-årene i Ukraina
Dnister
Bethlem Royal Hospital

Bethlem Royal Hospital (opprinnelig Saint Mary of Bethlehem) var et viktoriansk sinnssykeasyl, som fungerte gjennom det 18. århundre. Det engelske ordet Bedlam, brukt om sinnstilstanden opprør og forvirring, har sin opprinnelse i institusjonens tidligere kallenavn. Det lå i Lambeth, daværende Londonforstad, som var preget av dagleiere og forurensning.

Broadmoor-anstalten ble oppført i 1863 av militærarkitekten sir Joshua Jebb som avlastning for den belastede pasientkvotienten. Bygningene huser i dag Imperial War Museum.

Se også
Dårekiste
Dollhus

Eksterne lenker 
 

Psykiatriske sykehus
Etableringer i 1247
Etableringer i 1330
Byggverk fullført i 1675
Museer i London
Kaniv-demningen

Kaniv-demningen er en jordfyllingsdam med et vannkraftverk i elva Dnipro i Ukraina, ved småbyen Kaniv og ikke langt fra storbyen Tsjerkasy. Anlegget for også vann fra Krementsjuk-reservoaret via en underjordisk tilførselstunnel.

Kraftverket har en installert effekt på 434 – 444 MW, fordelt på 24 små turbiner. Vertikal fallhøyde er inntil 14,8 meter, og vannføringen på stedet er ca. 22.730 m³/sek. Anlegget stod ferdig i 1975. Årsproduksjonen er 820 – 970 GWh (0,82 – 0,97 TWh). Et utvidelsesprogram ble stoppet i 1994 på grunn av pengemangel.

Eksterne lenker
 Industcards – «Hydroelectric power plants in Ukraine».
 Kaniv HPP - UkrHydro.

Dnipro (elv)
Demninger i Ukraina
Vannkraftverk i Ukraina
Demninger fullført i 1972
Kraftverk etablert i 1972
Kraftverk etablert i 1975
1972 i Ukraina
1975 i Ukraina
Jostein Gripsrud

Jostein Gripsrud (født 1952) er en norsk medieviter. Han er professor (dr. philos) i medievitenskap ved Universitetet i Bergen.

Bakgrunn

I 1979 ble han alvorlig skadet i en stupeulykke nord i Sverige. Han holdt også på å drukne og ble reddet av kameraten Horace Engdahl. Gripsrud ble liggende ti måneder å sykehus og fikk varige men.

Gripsrud tok sin hovedfagseksamen i nordisk språk og litteratur ved UiB i 1979. Han var universitetslektor i norsk språk og litteratur ved Stockholms universitet i 1980 og 1981, før han ble forskningsstipendiat ved UiB. Han tok doktorgraden i 1988 på to avhandlinger (publisert som to bøker) om norske folkebevegelser og teatermediet mellom 1890 og 1940.

Virke
Fra 1984 var han som universitetsstipendiat den første fra humaniora ved det nye instituttet for medieforskning ved UiB, og ble førsteamanuensis der fra 1988 og professor i 1991. 

Gripsrud har forelest ved en lang rekke institusjoner på flere kontinenter og har hatt flere lengre forskningsopphold internasjonalt. Han var bl.a. gjesteforsker ved USC og UCLA i 1987, igjen ved UCLA i 1993, i Paris 2008-10 (mest ved det norske senteret ved Maison des Sciences de l'Homme), i Brussel 2011 (som vinner av prisen International Franqui Chair, knyttet til Vrije Universiteit Brussels, Université Libre de Bruxelles og Universiteit Gent) og ved Helsingfors universitet 2017–18 som mottaker av the Helsingin Sanomat Fellowship ved the Helsinki Collegium for Advanced Studies.  

Gripsrud har publisert bøker og artikler særlig om teater, populærlitteratur, filmhistorie, TV, journalistikk, populærmusikk, medie- og kulturpolitikk – samt relevant samfunns- og kulturteori for alle disse medier, genre og kulturelle former. Han har ledet en rekke nasjonale og internasjonale forskningsprosjekter, for tiden SCANPUB - The Immigration Issue in Scandinavian Public Spheres 1970 - 2020.

I tillegg har Gripsrud vært involvert i kulturpolitisk arbeid, blant annet har han vært medlem av den norske UNESCO-kommisjonen og leder av Allmennkringkastingsrådet. Gripsrud er dessuten en aktiv mediekommentator og var fast spaltist i Dagens Næringsliv fra 1998 til 2011.

Han skrev manus for og var programleder i tv-serien «Kulturell uorden» (seks episoder) som gikk i to NRK- kanaler våren 2003. Han tok initiativet til og var første ansvarlige redaktør for nettmagasinet Vox Publica, et forum for «alle som interesserer seg for demokrati og ytringsfrihet».

Bibliografi (utvalg) 
 The Dynasty Years: Hollywood Television and Critical Media Studies (1995)
 Television and Common Knowledge (1999)
 Mediekultur, mediesamfunn (1999)
 Understanding Media Culture (2002)
 ''Allmenningen. Norsk offentlighets historie' (redaktør og bidragsyter) (2017)

Referanser

Eksterne lenker 

 Om Jostein Gripsrud, fra UiB

Professorer ved Universitetet i Bergen
Medievitere
Norske professorer i medievitenskap
Fødsler i 1952
Rød skogsmaur

Røde skogsmaur (Formica rufa) er en gruppe maur i slekten skogmaur (Formica). De finnes helst nær eller i barskog og bygger de velkjente maurtuene av barnåler.

Utbredelse 
Røde skogsmaur finnes nær sagt over hele kloden, vanligvis i barskog.

Utseende 
Røde skogsmaur er rødlig brune med mørkere brunsvart farge, mellom 4 og 11 mm lang. De utgjør en liten gruppe svært like arter som er vanskelig å skille fra hverandre.

Levevis 
Røde skogsmaur er vanlig i skogtrakter, helst i barskog, hvor de lever eusosialt i store samfunn i maurtuer som de bygger av strå, små pinner og ikke minst barnåler. Maurtuene kan bli store med hundretusenvis av individer. Kolonien kan ha drabanttuer, det vil si at det kan være et samfunn med flere større og mindre tuer, med maurstier imellom. Slike kolonier kan bestå av over én million individer. Vanligvis går det flere stier ut fra hver tue. Stiene kan strekke seg opptil hundre meter fra tuen, vanligvis ender de hos en bladluskoloni, eksempelvis i et tre. Bladlusene utsondrer en væske (honningdugg) fra en kjertel på ryggen, denne blir spist av maurene som samtidig beskytter bladlusene mot predatorer (rovdyr). Larvene i maurtuen lever av insekter og andre mindre dyr.
 
Maur danner samfunn med arbeidere (sterile hunner), hanner og dronninger (fertile hunner). Hver tue kan ha flere dronninger. I mai og juni skjer svermingen, vingede hanner og hunner (dronninger) svermer ut og parer seg i luften. De befruktede dronningene vil danne nye samfunn.

Overvintringen skjer dypt ned i tuen, som kan gå et par meter dypt. Tidlig om våren kommer maurene opp på tuen, om det er kaldt er de passive, men straks solen varmer opp maurene blir de aktive.

Litteratur 
 Douwes, P.; Abenius, J.; Cederberg, B. & Wahlstedt, U. 2012. Steklar: Myror och getingar. Hymenoptera: Formicidae–Vespidae Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna 133 sider. ISBN 978-91-88506-78-8
 Hågvar, Sigmund. 1998. Norske maurs forunderlige liv. Norsk entomologisk forening. Insekt-Nytt 23 (2)] side 5-51.
 Sandhall, Åke. (norsk oversettelse: Olsvik, Hans) Cappelens naturhåndbøker: Småkryp. Cappelen. Side 158. ISBN 82-02-13551-6

Eksterne lenker 
  
 Norges veps, maur, humler og bier Norsk side (mest om maur.)

Maur