alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Gaspard-Gustave Coriolis

Gaspard-Gustave de Coriolis eller Gustave Coriolis (født 21. mai 1792 – død 19. september 1843) var en fransk matematiker, ingeniør og forsker fra Paris. Han er mest kjent for sitt arbeid med corioliskraften. Coriolis var den første til å bruke uttrykket arbeid om produktet mellom kraft og avstand. 
  
I 1816 ble Coriolis lærer ved École polytechnique. Her utførte han eksperimenter med friksjon og hydraulikk.

I 1829 publiserte Coriolis læreboken Calcul de l'Effet des Machines (Utregning av maskiners effekt), som presenterte mekanikk på en slik måte at den lett kunne brukes i industrien. I denne perioden ble det korrekte uttrykket for kinetisk energi, , og forholdet til mekanisk arbeid fastslått. 

De neste årene arbeidet Coriolis med kinetisk energi og roterende systemer. Den første artikkelen hans, Sur le principe des forces vives dans les mouvements relatifs des machines (Om prinsippene om kinetisk energi i forhold til relativ bevegelse i maskiner), ble lest opp ved Académie des Sciences (Coriolis 1832). Tre år senere kom artikkelen som gjorde ham viden kjent, Sur les équations du mouvement relatif des systèmes de corps (Om likninger for relativ bevegelse i et system av legemer) (Coriolis 1835). Coriolis sine artikler omhandler ikke atmosfæren eller jordrotasjonen, men om overføring av energi i roterende systemer, som f.eks. i vannhjul. 

Coriolis sitt navn begynte å dukke opp i meteorologisk litteratur på slutten av 1800-tallet, men uttrykket corioliskraft dukket ikke opp før på begynnelsen av 1900-tallet. I dag er navnet Coriolis sterkt knyttet til meteorologi, men alle de store oppdagelsene om den generelle sirkulasjonen og forholdet mellom trykket og vindfeltene, kjente ikke Gaspard-Gustave Coriolis til. 

Coriolis døde i Paris, 51 år gammel.

Referanser

Kilder 
 Jammer, Max (1957). Concepts of Force. Dover Publications, Inc.. ISBN 0-486-40689-X.

Franske fysikere
Franske matematikere
Franske ingeniører
Franske forskere
Medlemmer av Det franske vitenskapsakademiet
Personer fra Paris
John Neale Dalton

John Neale Dalton (født 24. september 1839 i Margate i Kent, død 28. juli 1931) var feltprest for dronning Victoria og privatlærer for kong Georg V av Storbritannia.

Dalton var utdannet ved Blackheath School i Kent. Han ble kapellan av Sandringham og kannik av St. George's Chapel. I 1869 ble han privatlærer for de kongelige prinsene, Georg og hans eldre bror, Albert Victor. I 1920 ble han belønnet med en æresdoktorgrad av University of Leeds.

Referanser 

Engelske anglikanske prester
Personer fra distriktet Thanet
Abrakadabra

Abrakadabra, også skrevet Abracadabra, er et magisk ord eller besvergelsesformular kjent fra seinantikken og tillegges den romerske forfatteren Quintus Serenus Sammonicus som skrev på 200-tallet. Ordet har neppe hatt noen opprinnelig betydning og brukes i dag om tomt snakk og uforståelig tale. Opprinnelsen til ordet er omdiskutert og flere opprinnelser er foreslått, men ifølge Oxford English Dictionary har ingen klart å finne dokumentasjon til noen av teoriene.

Abrakadabra har vært brukt av tryllekunstnere når de gjør kunstene sine.

Se også
 Alfabetmagi
 Simsalabim
 Hokus pokus

Referanser

Kilder 
Oxford Dictionaries: Abracadabra Besøkt 4. oktober 2014

Esoterisme
Magi
St. George’s Chapel

St George's Chapel er det viktigste kapellet i Windsor Castle i England. Det er både en royal peculiar og kapell for hosebåndsordenen.

Kapellet ligger i den nederste delen av slottet, som er én av hovedresidensene til Charles III av Storbritannia.

Eksterne lenker 
 

Det britiske monarkiet
Kirker i England
Berkshire
Vest-Telemarkbiblioteka

Vest-Telemarkbiblioteka er folkebibliotekene i Fyresdal, Hjartdal, Kviteseid, Nissedal, Seljord, Tokke og Vinje. Bibliotekene bruker Aleph biblioteksystemer, og har felles søkbar bokbase.

Folkebibliotekene i Vest-Telemark har hatt et forpliktende og utviklende samarbeid i mange år. Dette har vokst fram gjennom frivillighet, selvstendighet og flat struktur. Bibliotekene er av ulik størrelse og har store ulikheter når det gjelder økonomiske ressurser, men alle har små stillingsressurser. 

Samarbeidsformen utnytter kompetanse og ressurser til brukernes beste i en region med store avstander og spredt bosetning. Samarbeidet kom igang uten prosjektmidler fra ABM. Vest-Telemarkbiblioteka har på mange måter gjennomført de beste ved intensjonene i Bibliotekreform 2014.

Eksterne lenker 
 

Folkebiblioteker i Norge
Kultur i Fyresdal
Kultur i Hjartdal
Kultur i Kviteseid
Kultur i Nissedal
Kultur i Seljord
Kultur i Tokke
Kultur i Vinje
Kultur i Vestfold og Telemark
Slamutskiller

En slamutskiller eller slamavskiller er en innretning som oftest i form av en tank med ett eller flere kammer for
separering av partikler og fett (slam) fra en husholdnings avløp fra toalett (brun-/svartvann) 
og bad-, oppvask- og vaskevann (gråvann)

Noen moderne slamutskillere har sofistikerte rensesystemer som ved hjelp av ekstra lufttilførsel og 
naturlige mikroorganismer og noen ganger også spesielle kjemikalier kan rense vannet til en grad 
hvor det kan resirkuleres til bruk i husholdningen igjen for eksempel til spyling 
av toaletter eller til vanning av hage.

Eksterne lenker
 informasjonsside for mindre avløpsanlegg
 Biovac Minirenseanlegg - Avløpsrenseanlegg for hus og hytter.
 Litebuilt Sewage(engelsk)
 Odin Maskin, leverandør av renseanlegg
 Klaro renseanlegg
 Biorens Skandinavia
 Greenrock – Renseanlegg basert på filtrering gjennom steinull
 Engelsk info om forskjellige systemer for slamutskillere
 Sandfilter
 Sandfilter (engelsk)

Avfall
Toppidrettsgymnaset i Telemark

Toppidrettsgymnaset i Telemark er et privat toppidrettsgymnas i Skien. Skolen startet høsten 2005 og har fra høsten 2010 studieretning for fotball, bryting, håndball, boksing, svømming, sprangridning, nanbudo, golf og utholdenhetsidretter (langrenn, friidrett og orientering). Skolen samarbeider med flere idrettsklubber i området, blant annet Odd Grenland, Urædd, Gjerpen IF, Fossum IF, Grenland Ski, Grenland Sykleklubb, Grenland Golfklubb, Skien Ishockey og SK Poseidon.

Nåværende og tidligere elever ved skolen er Odd Grenland-spillerne Fredrik Gulsvik, Marius Lundeberg Enger, Magnus Lekven, Torgeir Børven, Fredrik Semb Berge, Emil Jonassen og Snorre Krogsgaard og svømmeren Oda Marie Siljan.

Eksterne lenker
 Skolens hjemmeside

Videregående skoler i Vestfold og Telemark
Sport i Skien
Utdanningsinstitusjoner etablert i 2005
Henny Skjønberg

Henny Skjønberg (Hennika) (født Bucher Eide 6. august 1886 i Stavanger, død 5. januar 1973 i Oslo) var en norsk skuespiller.

Hun var datter av  Henrik Eide (1831–1907) og Ingeborg Sofie Bucher (1846–1929). Faren var skipper og brusfabrikant.

I gymnasårene på Kongsgård i Stavanger, fikk hun sin første smak på teaterlivet, gjennom skoleteatret Iduns Julekomedie, der hun blant annet hadde rollen som Lotte i stykket Cousine Lotte i 1902. Etter å ha tatt examen artium i 1904 arbeidet hun som lærer og reiste så til London der hun var tjenestepike og skrev  reisebrev for Stavanger Aftenblad. Etter londonoppholdet levde hun noen år i tsarens Russland, først som guvernante i en russisk adelsfamilie, senere som lærer i språk.

Henny Skjønberg debuterte på den nyetablerte Stavanger Faste Scene (senere Rogaland Teater) som tante Malla i Geografi og kjærlighed i 1914. I samme stykket spilte også hennes tilkommende ektemann Eugen Skjønberg. Så jobbet hun for Det Norske Teatret fra1918 til 1957, kun avbrutt av et opphold  ved Trøndelag teater 1919–20.

Henny Skjønberg var gift med kollega Eugen Skjønberg, og mor til skuespillerne Pål Skjønberg og Espen Skjønberg. Barnebarnet Hennika Skjønberg (Henny Kristin) er oppkalt etter henne.

Hun var med i et tyvetalls filmer, hvorav flere er norske klassikere. Hun er kanskje mest kjent fra rollen som peppermøen Blanca Bals eller Tante Pose i filmen av samme navn fra 1940.

Henny Skjønberg skrev flere skuespill for barn. De ble oppført på Det Norske Teatret, Den Nationale Scene og Trøndelag Teater.

Hun fikk Hulda Garborgs stipend i 1934 og Norske Dramatikeres Forbunds   ærespris for skuespillere ("Lille Pernille") i 1953.

Filmografi 
  .... Den gamle damen 
  .... Fru Kjos 'Journalistens fortelling' 
  
  .... Dame med parasoll 
  .... Vertinnen i Strandveien 104 
  
  .... Arthurs tante 
  .... Hervør, Klasurs mor 
  .... En gammel dame 
  .... Frøken Tangen 
  .... bondens kone 
  .... Amanda Sivertsen, husholderske hos Braa
  .... Gjartrud Skaret 
  .... Matja Krullerstugun 
  .... 1. Ekspeditrise 
  .... slektning av Endresen 
  .... tante Pose, Blanca
  .... Karen 
  .... en kjerring 
  .... Tobine 
  
  .... mor til Øyvin 
  .... Frk. Salvesen 
  .... Tores mor
  .... En tjenestejente 
  .... Stine, Tellefs mor 
  .... Jons mor

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske skuespillere
Personer fra Stavanger kommune
Fylkesvei 4232

Fylkesvei 4232 går mellom Brennevinsmyra Miljøpark og Dyrstad i Lindesnes kommune. Dette er hovedveien på Skjernøy

Strekningen ble fastlagt 2019, og består av det meste av den tidligere fylkesvei 230 (Vest-Agder). Strekningen mellom Eskelandsmyra og Brennevinsmyra Miljøpark ble del av fylkesvei 230

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 
 Brennevinsmyra Miljøpark

Fylkesveier i Agder
Veier i Lindesnes
Findel lufthavn

Luxembourg-Findel lufthavn (IATA: LUX, ICAO: ELLX) ligger 6 km utenfor Luxembourg by i Luxembourg og er landets hovedflyplass.

Luxair, Luxembourgs største flyselskap og Cargolux har base på flyplassen.

Eksterne lenker  
 
 Luxembourg Airport Authority
 

Flyplasser i Luxembourg
Rullestadtunnelen

Rullestadtunnelen er en  meter lang vegtunnel på europavei 134 i Etne kommune i Vestland. Tunnelen går mellom Rullestad og Langebu, og leder trafikken utenom Rullestadjuvet. Tunnelarbeidet begynte i august 2004, gjennomslaget kom 20. juli 2005 og tunnelen ble åpnet 30. juni 2006. Den samlede lengden for tunnelen og ny vei i dagen er 6050 meter. Tunnelen har to kjørefelt oppover (østover) og ett kjørefelt nedover. Stigningen i tunnelen er 6,6 %.

Det er ikke tillatt for fotgjengere og syklister å ferdes i Rullestadtunnelen.

Trafikkutvikling 
Årsdøgntrafikken i tunnelen siden 2010.

Se også 
 Veitunneler i Norge

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart
 Statens vegvesen: Strålande opning av Rullestadparsellen
 Statens vegvesen: Kart med den nye veiparsellen
 Haugesunds Avis: Her spares 117 timer i døgnet

Tunneler på E134
Veitunneler i Vestland
Veier i Etne
2006 i Norge
Tunneler åpnet i 2006
Emiratet Bukhara

Emiratet Bukhara (tadsjikisk: Аморати Бухоро) var en sentralasiatisk stat som eksisterte fra 1785 til 1920. Den okkuperte landområdet mellom elvene Amu-Darja og Syr-Darja, tidligere kjent som Transoxiana. Dens kjerneterritorium var landområdet langs nedre del av elven Zeravsjan, og dens urbane sentrum var oldtidsbyene i Samarkand og emiratets hovedstad, Bukhara. Staten eksisterte på samme tid som Khanatet Khiva i vest, i Khoresm, og Khanatet Kokand i øst, i Fergana.

Historie
Emiratet Bukhara ble offisielt grunnlagt i 1785, og staten skulle styres av Manghit-dynastiets emir, Shah Murad. I løpet av det 18. århundre, hadde emirene gradvis tatt kontroll over Khanatet Bukhara, fra deres posisjon som ataliq. Omkring 1740-tallet, da khanatet ble overvunnet av Nadir Shah av Persia, var det tydelig at emirene satt på makten for alvor. I 1747, etter Nadir Shahs død, hadde ataliq Muhammad Rahim Bi drept Abulfayz Khan og hans sønn, og dermed satte han en stopper for Astrakhanid-dynastiet. Fra da av tillot emirene at khanene «lekte seg» med makten, helt til Shah Murad tok over tronen som en følge av Abu l-Ghazi Khans død.

I 1868 tapte emiratet en krig med det russiske keiserdømmet, som hadde planer om kolonialisme i regionen. Russland overtok store deler av emiratets territorium, inkludert Samarkand.  I 1873 ble de resterende delene til russisk protektorat, og var snart omringet av guberniaet Turkestan.

I 1920 ble Emiratet Bukhara overvunnet av bolsjevikene og erstattet med Den usbekiske sosialistiske sovjetrepublikk. Reformistene innen emiratet hadde vendt seg til de russiske revolusjonære for å få militær assistanse, etter at den konservative emiren, Muhammed Alim Khan, nektet å gi slipp på makten. Den røde armé gjennomførte et mislykket angrep i mars 1920 og deretter et vellykket et i september samme år.  I dag er territoriet til det oppløste emiratet hovedsakelig Usbekistan, med unntak av visse deler i Tadsjikistan, Turkmenistan og Kasakhstan.

Kultur
Europeerne kom til Sentral-Asia omkring 1600-tallet, og der fikk de se jøder som levde i Emiratet Bukhara. De hadde navngitt dem de bukhariske jødene. Senere flyttet de bukhariske jødene seg til land som bl.a. Tadsjikistan og andre deler av Usbekistan, fordi muslimene ville tvinge dem til å konvertere til islam — eller dø. Store horder med jøder ble nødt til å flytte på seg til stadighet, for å holde seg selv og sin religion i live.

Referanser

Tidligere land i Asia
Russlands historie
Tadsjikistans historie
Usbekistans historie
Stater og territorier etablert i 1785
Stater og territorier opphørt i 1920
Familien Addams

Familien Addams (originaltittel: The Addams Family) er en amerikansk komiserie som gikk på ABC fra 1964 til 1966. Serien handler om den merkverdige familien Addams som bor i et gotisk, viktoriansk herskapshus og de nyter det som de fleste andre mennesker synes er ubehagelig og morbid. Serien er skapt av David Levy, basert på tegneren Charles Addams' skjemtetegninger i tidsskriftet The New Yorker.

Handling  
Familien Addams bor i et gotisk, viktoriansk herskapshus og de nyter det som de fleste andre mennesker synes er ubehagelig og morbid. Familien består av pappa Gomez og hans hustru Morticia, onkel Fester, bestemor og barna Pugsley og Wednesday, husets hovmester Lurch samt den spaserende hånden Thing.

Medvirkende  
 John Astin som Gomez Addams
 Carolyn Jones som Morticia Addams
 Jackie Coogan som onkel Fester
 Ted Cassidy som Lurch
 Blossom Rock som bestemor Addams
 Lisa Loring som Wednesday Friday Addams
 Ken Weatherwax som Pugsley Addams

Andre versjoner  
Flere oppfølgere har blitt gjort på serien og dens konsept, blant annet tre spillefilmer, The Addams Family (1991), Addams Family Values (1993) og Addams Family Reunion (1998). Det har også blitt laget to animerte TV-serier og seks videospill basert på konseptet ble utgitt i årene 1989 til 1994. I 2010 ble det satt opp en musikal på Broadway.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Komiserier fra USA
TV-serier fra 1960-årene, fra USA
TV-produksjoner på ABC
Anders Johansson (politiker)

Anders Johansson (født 17. september 1891, død 6. oktober 1975 i Borås) var en svensk politiker (Folkpartiet). 

Johansson var riksdagsledamot i det første kammeret 1954-1961.

Svenske politikere
Personer fra Svenljunga kommun
Prunella Scales

Prunella Scales (født 22. juni 1932) er en britisk skuespiller mest kjent for sin rolle som Sybil Fawlty, hustruen til Basil Fawlty, i komiserien Hotell i særklasse og rollen som Elisabeth II i filmen A Question of Attribution. 

Hun har for det meste spilt komedie-roller. Hennes første filmroller var i Pride and Prejudice og Herre i eget hus.

I 2014 hadde tv-serien Med kjærlighet for kanaler (Great Canal Journeys) premiere på britisk tv. I denne serien reiser Scales sammen med ektemannen Timothy West på kanalturer rundt om i Storbritannia og andre land. I Norge har serien blitt vist på NRK.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Engelske skuespillere
Personer fra distriktet Mole Valley
Fødsler i 1932
Alpin skiidrett under Paralympiske vinterleker 1994

Under Paralympiske vinterleker 1994 ble det konkurrert i alpine grener, for både kvinner og menn. 

Det ble konkurrert i følgende grener:
Utfor
Super-G
Storslalåm
Slalåm

Alpint under Paralympiske vinterleker 1994
Grønn havskilpadde

Grønn havskilpadde er den eneste arten i slekten Chelonia.

Den ser ut som andre havskilpadder med en flat kropp, kort nakke og årelignende armer som er velegnet til svømming. Den grønne havskilpadden blir opptil 1,5 meter lang. Det tyngste individet som har blitt fanget veide 395 kg, men gjennomsnittsvekten på voksne individer er rundt 200 kg. Arten har en levealder på opptil 80 år i naturen.

Det er to større underpopulasjoner av arten, den atlantiske og den øst i Stillehavet.

Den har et lys eller mørkt brunt skjold med en gulaktig hvit bukskjoldet. Den grønne skilpadden fikk ikke navn av skjoldets farge, men for den grønne fargen på fettet. Den er en planteetere som spiser sjøgress og alger.

Grønn havskilpadde holder seg vanligvis på grunt vann i nærheten av sjøgress. Den lever nesten utelukkende av planter. Unge individer supplerer imidlertid dietten med virvelløse dyr.

I motsetning til de fleste havskilpadder som tilbringer mesteparten av sitt voksne liv i havet, kommer grønn havskilpadde gjerne opp på avskjermede strender om dagen for å sole seg.

Hannene er større enn hunnene og har en lengre hale, dette bidrar til å skille kjønn. Hannene har også større klør som brukes under paring. Paring skjer hvert annet til fjerde år, og skilpaddene vil vanligvis komme på land for paring. En grønn hun legger i gjennomsnitt 110 egg per kull, hun kommer på land fra 3 til 7 ganger for å legge egg i en enkelt hekkesesong, vanligvis med et intervall på 12-14 dager.

Havskilpadder har mange rovdyr, men for grønne skilpadder har mennesker vært deres største trussel. Denne arten blir regelmessig slaktet for kjøtt, egg, olje og skjold. Kjøttet var svært ettertraktet i mange land i form av skilpaddesuppe. I dag slaktes de og kjøttet distribueres på det svarte markedet hvor det kan oppnå en veldig høy pris.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Skilpadder
Krypdyr formelt beskrevet i 1758
Dyr formelt beskrevet av Carl von Linné
Mistberget

Mistberget er et fjell i Eidsvoll kommune i Akershus. Det er den nest høyeste toppen i Eidsvoll kommune. Høyden som er angitt på kart (663 moh), gjelder det trigonometriske punktet ved utkikkstårnet på den sørlige toppen. Litt lenger nord, 35 meter vest for TV-tårnet, finner en imidlertid en noe høyere topp på ca 672 m. 

Mistberget ligger mellom Eidsvoll og Hurdal og er synlig fra de fleste steder på Romerike. Nær toppen finnes et branntårn fra 1938 og en TV-sendermast for fjernsyn, radiokringkasting, DABradio, digitalt bakkenett og basestasjon for helseradio.

Fra brannvakttårnet på toppen, er det en fantastisk utsikt over Romerikssletta. Tårnet kan virke spinkelt og de tynne jerntrappene kan virke skremmende for de fleste. Tårnet er imidlertid meget trygt og har blitt grundig sjekket. Fra Rauknerten vest for toppen, finnes en mer naturlig utsikt mot Hadelandsåsen og Hurdal. Her finnes flere benker helt på kanten av "stupet" ned mot Kleivdalen.

«Lykkens grube» er en jerngruve tilhørende Eidsvoll Jernverk som ligger ved stien fra Åsleia. Slike gamle skjerp finnes mange av med metaller som bly, sink, kobber, jern, wolfram, sølv og gull. På Askheim gård finnes smaragdgruve og marmor.

Den 7. august 1946 kom en Douglas C-47A-5-DK fra BEA med elleve passasjerer fra London for lavt inn over Mistberget og gikk i bakken. Tre av flyets totale besetning på fem ble drept momentant, to personer ble alvorlig skadd. De overlevende fikk hjelp fra Askheim gård og ble fraktet til Stensby sykehus ved Minnesund.

19. desember 2008 unngikk en russisk Airbus A320 å krasje på toppen da de ble alarmert av innflygingskontrollen i Røyken og fikk løftet flyet.

Referanser

Litteratur
 Øystein Søbye: Eventyrlige Romerike. Orion forlag 1999.

Eksterne lenker
 Kjentmannsmerket 
 Utdrag fra boken Eventyrlige Romerike

Fjell i Eidsvoll
Fjell under 1000 meter
Branntårn
Ahus Stensby sykehus

Ahus Stensby sykehus på Minnesund i Eidsvoll kommune, Akershus, var lokalsykehuset for Øvre Romerike. Sykehuset ble etter sykehusreformen en del av Akershus universitetssykehus (Ahus) HF. Stensby ble lagt ned i begynnelsen av 2013.

Historikk
Stensby gård ble i 1911 gitt som gave til Eidsvoll kommune av eieren av Mathiesen Eidsvold Værk, kammerherre Håkon Mathiesen, "til istandbringelse av tidsmessig sygehus med epidemianstalt". Den første pasienten ble innlagt 23. oktober 1913. I 1966 overtok Akershus fylkeskommune huset. Sykehuset er påbygd med Fellesovervåkning i 1991, ny resepsjon og hovedinngang i 1995 og ny medisinsk avdeling i 2001.

Etter at Ahus måtte kutte budskjettet for 2013 med 130 millioner, vedtok styret i Ahus 19. desember 2012 å legge ned sykehuset med virkning senest 1. april 2013.

Referanser

Eksterne lenker
 Hjemmeside 

Tidligere sykehus i Norge
Helse- og sosialtjenester i Viken
Byggverk i Eidsvoll
Opphør i 2013
Mathiesen Eidsvold Værk

Mathiesen Eidsvold Værk ANS (MEV) er en norsk industribedrift som eies av den norske industrifamilien Mathiesen. Bedriften driver innen skogbruk og i eiendomsbransjen, og har historisk vært blant de største bedriftene innen norsk trelastindustri. Firmaet eier i dag rundt 357 000 dekar grunn, hovedsakelig skog, i traktene rundt Eidsvoll og Hurdalssjøen. Arealet har blitt redusert noe gjennom utbyggingen av Oslo lufthavn, Gardermoen og etterhvert som tettstedsbebyggelsen har vokst. I 2012 var firmaet Norges 9. største private grunneier og Norges nest største private skogeier etter Carl Otto Løvenskiold.

Mathiesen-familiens industrivirksomhet startet i 1671. I 1842 ble eiendommene i Eidsvoll- og Hurdaltraktene kjøpt av Christopher Tostrup og Mogens L. Mathiesen, som dannet firmaet Tostrup & Mathiesen som de eide med 50 % hver. Dette firmaet ble en av de største bedriftene innen norsk trelastindustri og tidvis det høyest lignede firmaet i Oslo. I 1892 kjøpte Mogens L. Mathiesens sønn Haaken C. Mathiesen ut Tostrups arvinger, og året etter overtok han Eidsvold Værk og dannet firmaet Mathiesen Eidsvold Værk.

I 1994 ble trevarevirksomheten skilt ut og overtatt av Moelven Industrier.

Nåværende eier er  Haaken Eric Mathiesen.

Se også
Liste over Norges største grunneiere

Referanser

Eksterne lenker
 Hjemmeside
 Eidsvoll museum

Treforedlingsindustri
Næringsliv i Viken
Hurdal
Årstad videregående skole

Årstad videregående skole er en fylkeskommunal videregående skole i Årstad bydel i Bergen. Skolen ble etablert ved sammenslåing av Bergen yrkesskole og Krohnsminde videregående skole 1. august 2003.

Skolen har blitt rehabilitert for 750 millioner kroner i perioden 2010-2016, og omfatter et bruttoareal på 32 000 kvadratmeter. Fra høsten 2016 har skolen 170 ansatte og 1150 elever, herav 200 på voksenopplæring og 50 lærlinger. Skolen tilbyr både studieforberedende og yrkesfaglige utdanningsprogram.

Utdanningstilbud
Vedtatt utdanningstilbud for skoleåret 2021-2022:

I tillegg har skolen innføringsår for minoritetsspråklige, tilrettelagt opplæring, voksenopplæring og lærlingeopplæring.

Studieretningen Bygg- og anleggsteknikk ble lagt ned høsten 2013.

Studieretningen Medier og kommunikasjon ble lagt ned høsten 2017.

Studieretningen Restaurant- og matfag ble lagt ned høsten 2018.

Historie
Krohnsminde videregående skole ble etablert i 1982 ved sammenslåing av Bergens Husmorskole fra 1914 og Bergens kommunale kvindelige Industriskole fra 1883. Skolebygningen, tegnet av arkitekt B. Dybwad Brochmann, ble tatt i bruk i 1977.

Bergen yrkesskole ble opprettet i 1963 for å samle undervisningstilbud som før var spredt rundt over hele byen. Teoribygget ble oppført i 1963, Verkstedsbygget i 1972.

De to skolene ligger samlet og ble slått sammen til Årstad videregående skole i 2003. Den var lenge fylkets største videregående skole, med over 1400 elever enkelte år. I 2013 ble linjen for bygg- og anleggsfag lagt ned. I 2016 startet skolen opp med de studiespesialiserende studieretningene studiespesialisering og kunst, design og arkitektur.

Skolen styres av rektor Rolf Arne Haugstvedt, med hjelp fra assisterende rektor Kari Danielsen.

Referanser

Eksterne lenker
 Bergen byleksikon på nett, om Årstad videregående skole

Videregående skoler i Vestland
Årstad
Utdanningsinstitusjoner etablert i 2003