alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Næstved

Næstved er en gammel kjøpstad og stasjonsby på Sydsjælland i Danmark som ligger ved utløpet av elven Suså. Den har  innbyggere (2013) og er med det Sjællands femte største by.

Næstved ligger i Næstved kommune hvor den også er administrasjonssenter og tilhører Region Sjælland. Den er stasjonsby på Sydbanen og jernbaneknutepunkt mellom København og Nykøbing Falster, samtidig med at den har togforbindelse til andre sjællandske byer. Næstved stasjon åpnet i 1870 i forbindelse med anleggelsen av jernbanen. Byen har også en havn med utløp i Karrebæk Fjord.

Navnet Næstved er dannet av leddet næs (halvøy) og tved, «rydning».

Historie 
Byen ble offisielt grunnlagt i 1140, men sannsynligvis har det vært bebyggelse på stedet allerede siden 400-tallet. Den fikk kjøpstadsrettigheter i 1140, og ble etter hvert et viktig religiøst sentrum med flere klostre i eller ved byen. Benediktinerne opprettet det såkalte «Skogsklosteret» (dansk: Skovkloster) som i dag er Herlufsholm kostskole. Også dominikanerne og fransiskanerne hadde klostre her.

1200-tallet var en urolig tid for Næstved. Fyrst Jarimar av Rügen og dronning Margarete Sambiria av Danmark utkjempet et slag utenfor byen ca. år 1260, der opptil 10 000 sjællandske bønder skal ha mistet livet. I tillegg herjet bybranner i 1271, 1280 og 1297. Nesten hele Danmark var på denne tiden pantsatt til ulike tyske stormenn. Som et ledd i kampen for å samle landet på danske hender stormet Valdemar Atterdag i 1345 noen festningsverk sør for byen som het Husvolden. Etter dette gikk det framover med Næstved. Byen lå gunstig til i forhold til de tyske hansabyene og kunne nyte fruktene av økt handel.

De gode tidene varte til innpå 1600-tallet, da nye kriger (denne gang mot svenskene) førte til synkende folketall og stagnasjon. Oppgangstidene kom igjen med jernbanen, som åpnet i 1870.

Severdigheter 
 Gamle rådhus ble påbegynt på 1300-tallet
 Helligåndshuset, opprinnelig sykehus og fattighjem, i dag tilholdssted for Næstved Museum
 Gavnø slott med en stor park, og en samling av brannbiler.
 Herlufsholm kostskole er en av Danmarks eldste kostskoler.
 Næstved kulturhus holder til i en gammel dragonkaserne.
 Holmegaards Glasværk, kjent for sin glasskunst.
 Susåen som har sitt løp gjennom Næstved.

Vennskapsbyer
Næstved har følgende vennskapsbyer: 
  Gjøvik, Norge
  Gävle, Sverige
  Raumo, Finland
  Álftanes, Island
  Sopot, Polen

Noter

Referanser

Byer i Region Sjælland
Næstved kommune
Harald Martin Brattbakk

Harald Martin Brattbakk (født 1. februar 1971 i Trondheim) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller. Brattbakk ble toppscorer i eliteserien i fotball hele fem ganger, i årene 1994, 1995, 1996, 2002 og 2003. Han hadde scoringsrekorden på 166 mål i den norske eliteserien i fotball fram til Sigurd Rushfeldt overtok som tidenes mestscorende 29. mai 2011. Brattbakk vant åtte seriegull og to cupmesterskap med Rosenborg, hvor han avsluttet sin profesjonelle karriere. Han spilte også for , Celtic, FC København og Kolstad IL.

Karriere som spiller 
Brattbakk spilte 75 kamper i europacupene, derav 60 i Mesterligaen og den tidligere serievinnercupen og 15 i UEFA-cupen, kvalifiseringskamper medregnet. I disse kampene scoret han 28 mål på 66 kamper for Rosenborg og fire mål på ni kamper for Celtic. Spesielt viktig var scoringen som avgjorde kvalifiseringskampen mot Beşiktaş i 1995, da Rosenborg for første gang gikk til gruppespillet i Mesterligaen. Han scoret dessuten ett mål og la den målgivende pasningen til Vegard Heggem da Rosenborg vant 2–1 borte over AC Milan i 1996 i den avgjørende kampen som førte til at Rosenborg gikk til kvartfinalen i Mesterligaen på bekostning av AC Milan.

Brattbakk spilte 17 kamper på det norske herrelandslaget i fotball og scoret fem mål.

Etter ti sesonger i Rosenborg ble han utleid for 2005-sesongen som ving/spiss til Bodø/Glimt, en klubb han også spilte for i 1992–93. Etter 2005-sesongen returnerte han igjen til Rosenborg. Den 20. februar 2006 ble han imidlertid enig med Rosenborg om en gjensidig annullering av kontrakten han hadde med klubben, og 1. mars bestemte han seg for å slutte som fotballspiller  . Brattbakk avsluttet med dét sin karriere som fotballspiller. På slutten av 2008-sesongen gjorde han comeback for moderklubben Kolstad IL.

* Kun seriekamper.
** Kun eliteseriekamper.

Karrierestatistikk

Klubbstatistikk

Etter spillerkarrieren 
Brattbakk fikk tittelen «Norges tøffeste kjendis 2010» etter å ha vunnet kjendisversjonen av 71° nord samme år. Han arbeider nå som pilot i det norske flyselskapet Norwegian.

Samtidig som han er pilot er Brattbakk fra 2019 trener for angrepsspillere i Rosenborgs akademiavdeling SalMar-akademiet.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  «Harald Brattbakk», fra nettstedet rbkweb.no

Norske fotballspillere
Norske fotballtrenere
Norske fotballspillere i Danmark
Norske fotballspillere i Skottland
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Toppscorere i Eliteserien i fotball for menn
Fotballspillere for Kolstad IL
Fotballspillere for Rosenborg BK
Fotballspillere for FK Bodø/Glimt
Fotballspillere for Celtic FC
Fotballspillere for FC København
Vinnere av Kniksenprisen
Mesternes Mester-deltakere
Norske flyvere
71° nord-deltakere
Personer fra Trondheim kommune
Limfjorden

For Limfjorden i Kroatia, se: Limski kanal.

Limfjorden er et sund i Jylland i Danmark som forbinder Nordsjøen med Kattegat. Limfjorden er 180 km lang og har mange små og store øyer, viker og sund. Det dypeste sted er i Hvalpsund, hvor det er 24 meter til bunnen. Landskapet er preget av bakker, kalkskrenter og enger, til dels med dyrebeite. Våtmarksområdet Vejlerne er Nordeuropas største fuglereservat.

De største byene langs Limfjorden er Aalborg, Skive, Thisted og Nykøbing. Ved den vestlige munningen ligger fiskerihavnen Thyborøn. Største øy er Mors. Det fins broer ved Oddesund, Sallingsund, Vilsund, Aggersund og i Aalborg, en demning ved Virksund, en motorveistunnel ved Aalborg samt flere små ferger.

Fisket i Limfjorden har gått meget tilbake, men ett viktig produkt er fremdeles muslinger som skrapes i fjorden og foredles i Glyngøre og Nykøbing.

I vikingtid og tidlig middelalder var det forbindelse midtfjords ut til Jammerbugt og Skagerrak, omtrent ved Aggersborg. Man kunne da altså seile inn i fjorden gjennom et sund mellom Hirtshals og Hanstholm. Denne forbindelsen (dagens våtmarksområde Vejlerne) ble derimot omdannet til land i senmiddelalderen da denne nordlige delen av Danmark hevet seg som senfølge av Istiden, og Limfjorden ble deretter en lukket, virkelig fjord. Men den 3. februar 1825 brøt en stormflo gjennom den smale landstripa i vest og dannet Agger kanal. Siden ble Thyborøn kanal åpnet. Og selv om Agger kanal senere ble stengt, har Limfjorden vært et sund mellom halvøya Jylland og øya Norrejyske ø siden 1825

Eksterne lenker
Basseterre

Må ikke forveksles med Basse-Terre på Guadeloupe.

Basseterre er hovedstaden på Saint Kitts og Nevis i De mindre antiller. Basseterre ligger på sørkysten av øya Saint Kitts, og har 15 500 innbyggere (2000). Det betyr at nesten halvparten av landets befolkning bor i hovedstaden. Byen er landets handelssentrum. Den har noen raffinerier for sukker.

Basseterre ble grunnlagt av franskmennene i 1627.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Hovedsteder i Nord-Amerika
Byer på Saint Kitts og Nevis
Bosetninger etablert i 1627
1627 i Nord-Amerika
Hollywood

Hollywood er et distrikt i byen Los Angeles i California i USA. 

Hollywood har siden tidlig 1900-tallet vært sentral i filmproduksjon, blant annet på grunn av gunstige lysforhold, bedre vær og et mer variert landskap (i forhold til New York). Hollywood er på grunn av dette et kjent sted over hele verden, og er omtrent synonymt med amerikansk filmproduksjon. Oscarutdelingen finner sted på Dolby Theatre ved Hollywood Boulevard, og man finner også Hollywood Walk of Fame der. 

Det mest kjente landemerket er Hollywoodskiltet, et skilt med 9,4-11,9 meter brede og 13,7 meter høye bokstaver som danner ordet «Hollywood» (opprinnelig «Hollywoodland»).

Se også 
 Lollywood
 Bollywood

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

 
Film i USA
Bosetninger etablert i 1853
1853 i California
Liter

Liter er en enhet for måling av volum og er derfor et hulmål. Det er ikke en SI-enhet, men kan avledes fra SI-enheten meter ved at en liter er lik en kubikkdesimeter.
Symbolet for liter er l eller L. Innenfor enkelte vitenskaper som medisin og kjemi brukes symbolet L oftere enn l, ettersom bokstaven l kan forveksles med tallet 1.

En kube med sidelengder på 1 desimeter (10 centimeter) har et volum på 1 L.

Liter er en av de mest brukte måleenhetene for volum. 
Liter brukes også i andre sammenhenger som for eksempel måling av densitet (massetetthet) som ofte måles i kilogram per liter.

Kiloliter er ikke i vanlig bruk, som regel brukes kubikkmeter i stedet. Dysedråpestørrelsen i blekkstråleskrivere blir ofte angitt i picoliter.

1 liter er lik:
 0,001 kiloliter (kl)
 0,01 hektoliter (hl)
 0,1 dekaliter (dal)
 2 frankiske seidler
 4 snitt
 10 desiliter (dl)
 100 centiliter (cl)
 1 000 milliliter (ml)

Og motsatt:
 1 kiloliter = 1 000 liter
 1 hektoliter = 100 liter
 1 dekaliter = 10 liter
 1 desiliter = 0,1 liter
 1 centiliter = 0,01 liter
 1 milliliter = 0,001 liter

1 liter er, i forhold til andre, avledede enheter, lik:
 0,001 kubikkmeter (m³)
 1 kubikkdesimeter (dm³)
 1000 kubikkcentimeter (cm³)

Og motsatt:
 1 kubikkmeter = 1 000 liter
 1 kubikkdesimeter =  1 liter
 1 kubikkcentimeter =  0,001 liter

Referanser 

Volumenheter
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
ShadowCon

ShadowCon var en science fiction-festival (eller kongress) som ble arrangert årlig fra 1996 til 2009.  Festivalen sprang ut av entusiastmiljøet rundt TV-serien Babylon 5 og var oppkalt etter et av folkeslagene i seriens univers.

Blant aktiviteter på ShadowCon kan nevnes visning av filmer og TV-serier, foredrag, debatter, konkurranser, auksjoner og kostymeball. Arrangementet foregikk om sommeren på Helga Engs hus på Universitetet i Oslo.

Ved flere anledninger ble ShadowCon arrangert i samarbeid med den litteraturorienterte festivalen Norcon, under navnet Multicon (2000 og 2001), Intercon (2005) og Oslo Science Fiction Festival (2007, 2008 og 2009).

Eksterne lenker 
 Festivalens webside
 OSFF hjemmesider
 Norcon

Festivaler i Oslo
Science fiction-kongresser
Rundballe

Rundballe er en sylinderformet balle av komprimert gress eller halm.

Rundballen er en rasjonell og enkel, men kostbar metode for å konservere og lagre dyrefôr og strø på. Rundballene presses i rundballepresser, og ballene pakkes i plast for å konservere gresset (ensilering). Det finnes ulike størrelser, men de ligger vanligvis rundt 1,2 meter i diameter og 1,2 meter i bredde.

På 90-tallet ble rundballene på en humoristisk måte omtalt som "traktoregg."

Det var den amerikanske professoren Wesley F. Buchele som hadde ideen, og hans student, Virgil D. Haverdink, som konstruerte den første maskinen som kunne presse gress i sylindrisk form. Den 20. oktober 1970 fikk de patent på en slik maskin. Forskjellige maskiner for samme formål var allerede på markedet.

Det er få oppfinnelser som bøndene har tatt i bruk på så kort tid. Allerede på slutten av 1970-åra, var det 18 fabrikker som produserte slike maskiner i USA og Canada. Oppfinnelsen spredte seg raskt til Europa og kom tidlig til Norge.

I Norge blir gresset presset sammen, og etterpå pakket i et lufttett plastbelegg for ensilering ute på jordet i stedet for å kjøre det til fjøset for å lagre det i en silo der. Fordelen med metoden er at ballene kan lagres nært slåttemarken og kjøres til fjøset når det passer for bonden. For å sikre god kvalitet blir det ofte tilsatt 3–4 liter syre per storballe på 700–800 kg.

Metoden for å konservere graset med syre for å lage «surfor» i siloer ble funnet opp av den finske professoren i kjemi, A. I. Virtanen, som i 1932 fikk patent på metoden. Metoden som fikk navnet AIV-metoden var så viktig for jordbruket at professor Virtanen fikk Nobelprisen i kjemi i 1945. Tidligere måtte bøndene tørke graset på bakken når det var sol eller hesje graset når det var regn. Etter at det er blitt praksis med høsting av graset i storballer eller bygging av gropsiloer i enden av husdyrrommene, er det slutt på bygging av de tradisjonelle runde siloer og driftsbygninger med plass til høyet over husdyrrommet. 

Utover 10-tallet, og særlig fra 2017 har plastbruken fått økt fokus, og landbruksplast er en av kildene til plastavfall.

I 2016 ble det brukt 13 795 tonn plast i landbruket og 13 454 tonn ble gjenvunnet. Det betyr at 341 tonn ikke ble gjenvunnet.

Det finnes ca. 230 leveringssteder for landbruksplast som er organisert lokalt av bønder i samarbeid med renovsjonsselskapene.

Referanser

Se også 
 Halm
 Rundballepakker
 Silofôr
 Ensilering

Eksterne lenker 
 

Landbruk
Dyrefôr
Osvaldo Ardiles

Osvaldo César Ardiles (født 3. august 1952 i Córdoba, Argentina), også kjent som Ossie, var en argentinsk fotballspiller, i dag fotballtrener. Som en dyktig og artistisk midtbanespiller gjorde han stor suksess i Tottenham Hotspur sammen med landsmannen Ricardo Villa og Glenn Hoddle.

Meritter 
 Han spilte 63 landskamper for , blant annet på vinnerlaget fra VM 1978.
 Osvaldo Ardiles vant FA-cupen i 1981 og 1982, og UEFA-cupen med Tottenham Hotspur som spiller.
 Som manager fikk han Swindon opp i gamle 1. divisjon (nå Premier League) i 1990, selv om laget ble flyttet ned på grunn av økonomiske misligheter.
 Rykket opp med West Bromwich Albion til 1. divisjon i 1993.
 Vant Nabisco Cup med Shimizu S-Pulse som manager i 1996.
 Vant Tokai Cup med Shimizu S-Pulse som manager i 1996 og 1998

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Argentinske fotballspillere
Argentinske fotballtrenere
Spillere i Fotball-VM 1978
Spillere i Fotball-VM 1982
Fotballspillere for Club Atlético Belgrano
Fotballspillere for Club Atlético Huracán
Fotballspillere for Tottenham Hotspur FC
Fotballspillere for Paris Saint-Germain FC
Fotballspillere for Blackburn Rovers FC
Fotballspillere for Queens Park Rangers FC
Fotballspillere for Swindon Town FC
Fotballspillere for Fort Lauderdale Strikers
Fotballtrenere for Swindon Town FC
Fotballtrenere for Newcastle United FC
Fotballtrenere for Tottenham Hotspur FC
Fotballtrenere for West Bromwich Albion FC
Fotballtrenere for CD Guadalajara
Fotballtrenere for Shimizu S-Pulse
Fotballtrenere for GNK Dinamo Zagreb
Fotballtrenere for Yokohama F. Marinos
Fotballtrenere for Racing Club de Avellaneda
Fotballtrenere for Tokyo Verdy
Fotballtrenere for Beitar Jerusalem FC
Fotballtrenere for Club Atlético Huracán
Fotballtrenere for Cerro Porteño
Fotballtrenere for FC Machida Zelvia
Verdensmestere i fotball
Personer fra Cordoba i Argentina
Mandag

Mandag er ifølge den internasjonale standarden ISO 8601 den første dagen i uka. På estisk, latvisk, litauisk og kinesisk heter dagen «førstedag». I enkelte land, deriblant USA, regnes mandag som den andre dagen i uka. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er søndag den første ukedagen. Navnet for mandag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk og portugisisk er «andredag».

Tidligere var søndagen den første dagen i uken også i Norge, men det ble endret fra 1. januar 1973. Da ble hviledagen søndag flyttet fra starten til slutten av uken i Norge. Forut for endringen var det en stortingsdebatt hvor noen gikk hardt inn for å beholde søndag som første dag på grunn av den kristne tradisjon, men flertallet stemte for å endre kalendersystemet til å følge arbeidsuken.

Etymologi 
Romerne kalte mandag for «månens dag» (diēs Lūnae), og det heter den fremdeles på nesten alle de språkene som stammer fra latin: lunedì, lundi, dilluns, lunes, luni, lündeschdi, gliendasgis, osv. Betegnelsen ble også lånt inn i de keltiske språkene, f.eks. walisisk dydd Llun og skotsk-gælisk Diluain. Germanerne oversatte betegnelsen til sitt eget språk, og på dagens vestgermanske språk har vi former som Monday, Montag, moandei, Moundai, mundai, mööndii, maandag, osv. På nordgermanske språk heter det mandag på bokmål og dansk, måndag på nynorsk og svensk, mánudagur på islandsk og mánadagur på færøysk. Den germanske betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk maanantai, sørsamisk måanta, umesamisk mánnuodahkka, pitesamisk mánnodak, lulesamisk mánnodahka og nordsamisk mánnodat (ved siden av vuossárga).

Referanser

Se også 
 Den gale mandagen

Eksterne lenker 
 

Dager i uken
Tirsdag

Tirsdag er den andre dagen i arbeidsuka, mellom mandag og onsdag, ifølge ISO 8601, den internasjonale standarden for skrivemåte og utveksling av data om dato og tid. På estisk, latvisk, litauisk, ungarsk, kinesisk og alle slaviske språk heter dagen «andredag».

I enkelte land, deriblant USA, regnes tirsdag som den tredje dagen i uka. Det samme var tilfelle i Norge fram til 1973 da kalenderen begynte å følge arbeidsuka med mandag som første dag i uka og søndag som siste dag. Også i henhold til hebraisk og muslimsk kalender er tirsdag den tredje ukedagen. Navnet for tirsdag på bl.a. hebraisk, arabisk, gresk, portugisisk og islandsk er «tredjedag».

I den romerske kalenderen ble tirsdagen kalt diēs Mārtis på latin, «(den romerske krigsguden) Mars' dag», og det heter den fremdeles på nesten alle de språkene som stammer fra latin: martedì, mardi, dimarts, martes, marți, margis, merdi, osv. Betegnelsen ble også lånt inn i albansk (e martë) og de keltiske språkene  (f.eks. walisisk dydd Mawrth og skotsk-gælisk Dimàirt). Krigsguden Mars ble oversatt til krigsguden Ty, hvorav bokmål og dansk tirsdag, nynorsk tysdag, færøysk týsdagur, svensk tisdag og engelsk Tuesday. Denne betegnelsen ble lånt inn i en rekke uralske språk, jf. kvensk og finsk tiistai, sørsamisk dæjsta, umesamisk dïjstahkka, pitesamisk dijstak, lulesamisk dijstahka og nordsamisk disdat (ved siden av maŋŋebárga).

Se også 
 Feitetirsdag

Referanser

Eksterne lenker 
 

Dager i uken
Onsdag

Onsdag (norrønt: óðinsdagr, «Odins dag») er ukas tredje dag i land som regner mandag som ukens første dag. Norge har onsdag vært ukas tredje dag siden 1. januar 1973, og den er ifølge den internasjonale standarden ISO 8601 ukas tredje dag. 

I norsk, svensk, dansk, engelsk og nederlandsk har dagen navn etter den norrøne guden Odin, Odins dag. På de fleste språk som stammer fra latin har dagen oppkalt etter dies Mercurii, «Merkurs dag», som henviser til den romerske guden Merkur. På tysk heter dagen «Mittwoch», som direkte oversatt betyr midtuke eller midt i uka. Dette erstattet i middelalderen Wodenstag som var oppkalt etter Odin. Tilsvarende betegnelse brukes også på islandsk,  «miðvikudagur», og færøysk, «mikudagur». I de fleste slaviske språk har dagen navn som henviser til at dagen er "i midten", for eksempel russisk среда sredá. På arabisk, hebraisk, persisk, gresk og portugisisk (quarta-feira) er onsdag oppkalt etter «den fjerde». I estisk, latvisk og litauisk er dagen oppkalt etter dag nummer tre, noe som også gjelder kinesisk 星期三 (xīngqīsān).

Dagen blir også kalt lillelørdag. Tidligere  var det vanlig at tjenestefolk fikk fri onsdagskvelden som kompensasjon for arbeid i helgene. Da arrangerte herskapet gjerne middagsselskap som krevde at tjenestefolkene var til stede. Onsdag ble dermed dagen tjenestefolk kunne gå på dans, kafé og treffe andre i hyggelig samvær, aktiviteter man gjerne forbinder med lørdagskvelden.  Derav navnet lillelørdag. Den samme betegnelsen brukes også i Sverige (svensk: lillördag) og i Finland (finsk: pikkulauantai). På dansk brukes «Lille lille fredag» eller «Lille torsdag» som betegnelse for en festlig onsdag.

Symbolsk betydning  
I kristen tradisjon er onsdagen forbundet med forrådelsen av Jesus Kristus. Derfor er dagen i mange kristne kirker, for eksempel den ortodokse kirke, regnet som fastedag.

I astrologisk overtro står onsdagen i planeten Merkurs tegn og har symbol ☿ (latin: dies Mercurii).

Referanser 

Dager i uken
Torsdag

Torsdag er i Norge ukas fjerde dag (etter endring fra 1. januar 1973), og oppkalt etter den norrøne guden Tor. Ifølge romersk kalender er torsdagen dies Jovis'', oppkalt etter Jupiter.

Ifølge europeisk standard (ISO 8601) er det årets torsdager som avgjør ukenummeret: uke 1 blir definert som uka som inneholder årets første torsdag, og så videre.

Etter folketradisjonen skulle torsdagen være en dag da skjulte makter var særlig nær menneskenes verden. Mange slags arbeid kunne ikke gjøres på torsdag, for eksempel å spinne. Samtidig kunne torsdagen brukes til å komme i kontakt med det overnaturlige og dermed øke menneskenes krefter. I En natt i Nordmarken gjenforteller Peter Chr. Asbjørnsen tre sagn om skjulte skatter som kan oppdages når en graver en torsdagsnatt.

Referanser

Dager i uken
Lørdag

For Ian McEwans roman Lørdag, se Lørdag (roman).

Lørdag er i Norge ukas sjette og nest siste dag (etter endring gjort fra den 1. januar 1973). Lørdagen inngår i helga, og ses derfor normalt på som en dag for avslapping. 

Navnet «lørdag» kommer av det norrøne laugardagr («vaskedag» - der med vasking menes å bade i elv eller et vann), som også har gitt opphav til nynorsk laurdag, islandsk laugardagur og færøysk leygardagur. Det nordiske ordet for lørdag er også innlånt i flere uralske språk, jf. f.eks. kvensk lauvantai, finsk lauantai, sørsamisk laav(v)adahke, umesamisk lávvuodahkka, pitesamisk lávvodak, lulesamisk lávvodahka og nordsamisk lávvardat eller lávvordat.

I jødisk tradisjon er lørdagen kjent som ukas siste dag, og dagen for sabbat som betyr hvile. Sabbat går igjen i navnet for lørdag på en rekke språk, deriblant alle romanske språk (med former som sabato, sábado, sâmbătă, sabide, sada, sonda, samedi, dissabte, osv.) og alle slaviske språk (med former som sobota, subota, сабота, osv.), i tillegg til bl.a. østsamisk (sueʹvet), gresk (Σάββατο), ungarsk (szombat) og tysk (Samstag ved siden av Sonnabend). Fra gammelt av startet dagene ved solnedgang, da det ikke fantes klokker. Den jødiske sabbaten (hviledagen) regnes derfor fra solnedgang fredag kveld til solnedgang lørdag kveld.

Ifølge den romerske kalenderen er lørdagen Saturns dag (diēs Sāturnī), derav navnet på bl.a. engelsk (Saturday), nederlandsk (zaterdag), albansk (e shtunë) og alle keltiske språk (f.eks. skotsk-gælisk Disathairne og walisisk dydd Sadwrn).

Referanser

Litteratur
 Johan Fritzner: «Om Lørdagshelg i Norge før og efter Reformationen», i Historisk Tidsskrift 1871.

Dager i uken