alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ragunda kommune

Ragunda kommune er en kommune i Jämtlands län i landskapet Jämtland i Sverige. Kommunen har grenser til nabokommunene Bräcke, Östersund, Strömsund, Sollefteå og Sundsvall. Kommunens administrasjonssenter ligger i Hammarstrand.

Geografi
Landskap er preget av åser som synker bratt ned mot lavlandet rundt som er preget av skog og myrer. Indalsälven renner gjennom kommunen og danner flere fosser. Hammarforsen (regulert ved Hammarforsens kraftverk siden 1928) oppsto i 1796 da Indalsälven fikk endret løp under vårflommen og tømte den store Ragundasjön i en av Sveriges største naturkatastrofer. Katastrofen hadde dog sin årsak i menneskelig aktivitet ved bygging av en kanal for å lette fløting og bedre laksefikset. Med den varme sommeren 1796 økte vanntrykket enormt i Ragundasjön inntil den brøt løs gjennom dalen. «Här ser riktigt ut som om den onde farit fram med en snöplog», beskrev lensmannen i Ragunda, Haqvin Frisk, den ødeleggelsen han så etter katastrofen. Döda fallet er en tørrlagt foss som oppsto da elva skiftet løp i 1796, og er i dag en av kommunens største turistattraksjoner.

Jernbanen Stambanan genom övre Norrland går gjennom kommunen.

Tettsteder
Ragunda kommune hadde fire tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

Vennskapskommuner
Ragunda har tre vennskapskommuner
 Bangkok, Thailand
 Stjørdal, Norge
 Karstula, Finland

Referanser

Eksterne lenker
 Offisiell nettsted for Ragunda kommune
Strömsund kommune

Strömsund kommune (sørsamisk: Straejmien tjïelte) er en kommune i Jämtlands län i landskapet Jämtland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Strömsund. Kommunen grenser i nord og øst til Vilhelmina kommune og Dorotea kommune i Västerbottens län. I vest til Krokom kommune og Norge (Røyrvik og Lierne i Nord-Trøndelag), og i sør til Östersund kommune og Ragunda kommune.

Samisk språk 
Samisk har status som offisielt minoritetsspråk i kommunen og Strömsund kommune inngår i forvaltningsområdet for samisk språk i Sverige.

Geografi 
Fjellområder mot grensa til Norge, men ingen av fjellene når over 1200 meter. Store myr og skogssområder i lavlandet i sørøst. Stor rovdyrbestand, særlig mye bjørn. Mange innsjøer og elver, det langstrakte sjøsystemet Ströms Vattudal danner en 90 kilometer lang naturlig vannvei seg fra Kvarnbergsvattnet ved grensa til Norge til Russfjärden ved Strømsund. Ströms Vattudal munner ut i Faxälven.

E45 går gjennom kommunen. Strömsund er knytta til det svenske jernbanenettet gjennom Inlandsbanan.

Tettsteder 
Strömsund kommune hadde sju tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

Bilder

Vennskapsbyer 

Strömsunds kommune har en vennskapsby:
  Hausjärvi, Finland

Se også 
 Öjarssjön

Referanser

Eksterne lenker 
 
Offisiell hjemmeside for Strömsund kommune
Åre kommune

Åre kommune (sørsamisk: Ååren tjïelte) er en kommune i Jämtlands län i landskapet Jämtland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Järpen. Tettstedet Storlien ligger like ved grensen til Norge og er kjent for omfattende grensehandel. VM i alpint er arrangert i Åre i 1954, 2007 og 2019.

Samisk språk 
Samisk har status som offisielt minoritetsspråk i kommunen og Åre kommune inngår i forvaltningsområdet for samisk språk i Sverige.

Tettsteder 
Åre kommune hadde syv tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.

Befolkningsutvikling

Befolkningen før kommunesammenslåingen 31/12-1973:
Hallens kommune: 1382 (Hallens fg: 935 og Marby fg: 447)
Mörsils kommune: 1912 (Mattmars fg: 658 og Mörsils fg: 1274)
Undersåkers kommune: 2785
Kalls kommune: 915
Åre kommune: 2211
Totalt for den kommende Åre kommune (1974- ): 9225
Kilde: SCB "Folkmängd i kommuner och församlingar 31 december 1950-1975 enligt kommunindelningen 1 januari 1976".

Prognose for kommunens befolkningsutvikling 2010–2035 er +9%.

Vennskapsbyer 

Åre kommune har to vennskapsbyer:

Se også 
 Åre gamle kirke

Bilder

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Åre kommunes offisielle hjemmeside

 
Kommuner etablert i 1974
1974 i Sverige
Östersund

Östersund (sørsamisk: Staare, tidligere Luvlieluspie) er en by i Jämtlands län i landskapet Jämtland i Sverige. Östersund er administrasjonssenter for både Östersund kommune og Jämtlands län, og den er Jämtlands eneste by. I 2019 hadde tettstedet Östersund  innbyggere, hvorav  i Östersund kommune og 1 004 i Krokom kommune.

Byen ble grunnlagt i 1786 av Gustav III. Fra Östersund går det tog vestover til Storlien, som fortsetter over riksgrensa til Meråker, og østover til Ånge og Sundsvall, og videre til Stockholm. Östersund var tidligere et jernbaneknutepunkt, der det også gikk tog til Kristinehamn og Gällivare, men etter at strekningen Mora-Gällivare ble nedlagt for persontrafikk, trafikkeres denne strekningen kun av turisttog. Europavei 14 og Europavei 45 går begge gjennom Östersund. Byens flyplass ligger på Frösön.

Mittuniversitetet har sin største avdeling i Östersund. Byen har ellers flere komponentprodusenter for verkstedsindustrien, og hadde tidligere også en militærforlegning.

Befolkningsutvikling

Idrett 
VM i skiskyting ble arrangert i Östersund i 2008, og i øvrige år siden 2005 har sesongåpningen i verdenscupen i skiskyting funnet sted i Östersund.

Östersund er også kjent for ikke å ha fått tildelt de olympiske vinterleker i 1994, til fordel for Lillehammer. Det var da den daværende rådmannen i Åre, John Bruno Jakobsson, uttalte de etter hvert så brukte ordene «Jag är inte besviken – jag är förbannad!» Östersund har sammen med Åre søkt om å få arrangere Olympiske vinterleker tre ganger, 1994, 1998 og 2002. Östersund–Åre ønsket å stille som Sveriges kandidat i kampen om å få arrangere OL nok en gang for å få 2018-lekene, men ingen søknad ble denne gang sendt fra Sverige.

I byen ligger Jämtkraft Arena.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tettsteder i Jämtlands län
Byer i Sverige
Byer grunnlagt i 1786
1786 i Sverige
Östersund kommune
Krokom kommune
Drag

Drag (lulesamisk: Ájluokta) er et sted i Hamarøy kommune i Nordland. 
Fra 1. januar 2020 ble Drag en del av Nye Hamarøy kommune, da Hamarøy kommune/Hábmera suohkan og Divtasvuona suohkan/Tysfjord kommunes vestside ble slått sammen.  Tidligere var Drag et viktig knutepunkt i Tysfjord kommune. 

Stedet ligger 20 mil nord for Bodø og ca. 12 mil sør for Narvik. Drag ligger 4 km fra avkjøring fra europavei 6.

Det er fergeforbindelse mellom Drag og Kjøpsvik. Ferga og riksvei 827 er et alternativ til Europavei 6 og ferga Bognes–Skarberget.

Befolkningen på Drag er i hovedsak nordmenn og lulesamer. 

Drag har postnummer 8270 for husstander og 8271 for postbokser.

På Drag finnes kommunal 25 meters svømmehall, gymsal, treningssenter, kunstgress fotballbane og ballbinge, aktivitetspark med sandvolleyball-bane, paintball-arena, frisbeegolf, ridebane, lysløype, grillhytte og gapahuk. I aktivitetsparken finnes også en kirkegamme. I Bjørkvik finnes fotball-løkke med kunstgress, og grillhytte. På Helland finnes grillhytte og gapahuk ved sjøen.

Krigshistorie
Den tyske okkupasjonsmakten etablerte stor virksomhet i Tysfjord. Sementfabrikken i Kjøpsvik var viktig, og riksvei 50 og Polarbanen skulle bygges. Krigsfanger var viktig arbeidskraft ved siden av tyske og norske arbeidere. På Drag ble det etablert flere fangeleirer: en polakkleir, en tsjekkerleir og tre russeleirer for sovjetiske fanger. Ved krigens slutt var det ca. 1000 russere, 285 polakker og 175 tsjekkere på Drag. De arbeidet med jernbanebygging langs Dragsvatnan, på veiarbeid og skogsarbeid med tømmer og ved. 
To fangeleirer for russere, samt russerkirkegården lå vest for Havnneset i Drag sentrum. Fangeleiren for polakker lå ved veien på et nes inn mot Dragsvannet, og leiren for tsjekkere lå ved veien sør for Dragsvannet. 
De sovjetiske fangene som ble begravet på Drag, ble etter krigen flyttet til Tømmerneset for igjen å bli flyttet til Tjøtta sovjetiske krigsgravplass under Operasjon Asfalt.

Severdigheter
Tyske bunkere fra andre verdenskrig. 
Árran – Julevsáme guovdásj/lulesamisk senter m/museum
Drag folkebibliotek.

Virksomheter

 Gruvas (pub)

 Best bensinstasjon
 SPAR-butikk med post i butikk
 Kroverten mat og grillhus
 Legekontor
 Kvarts Ungdomsklubb
 Grunnskole
 1 samisk og 1 norsk barnehage
 Bibliotek
 Gruvedrift
 Drag Industrier
 Tysfjord ASVO
 Jessen Rør
 Drag rør

Lag og foreninger
 Bjørkvik aktivitet
 Drag Idrettslag
 Drag Sanitetsforening
 Drag svømmeklubb
 Doajmma Siebrre Julevsábme
 Drag AktivitetsMarknad / Ájluovta doajmmamárnán
 Drag Aktivitetspark BA
 Drag Dugnad
 Drag skole og ungdomskorps
 Drag/Helland samfunnshus
 Duodje Nordlánnda
 Den læstadianske forsamling
 Hellandsberg Båtforening / Ájlátte Vanntsaniehkijsiebrre 
Helland Vel
 Hellandsberg grunneierlag
 Midtre Nordland Sjøsameforening
 Nord-Salten Hesteklubb / Nuorrta Sàllto Hæsstasiebrre

Referanser 

Fergesteder i Nordland
Bosetninger i Hamarøy
Tettsteder i Nordland
Niederösterreich

For den historiske betydningen av Niederösterreich se her.
Niederösterreich er den største delstaten i Østerrike (uttales «ni:da-østeraikj»).
Den grenser til Tsjekkia (Sydböhmen og Sydmähren) og Slovakia (Trnavský kraj og Bratislavský kraj), foruten til nabodelstatene Oberösterreich, Steiermark, Burgenland samt Wien, som er fullstendig omsluttet av niederösterriksk område.

Geografi
Niederösterreich ligger på begge sider av Donau, som gjennomstrømmer delstaten fra vest mot øst.
Niederösterreich deles ofte grovt inn i fire regioner eller «kvartaler»:
I sydvest ligger «mostkvartalet» (Mostviertel), som omfatter den østligste delen av Alpene med flere topper rundt 2000 m.
«Vinkvartalet» (Weinviertel) i nordøst er bakkete.
West for dette og også nord for Donau ligger «skogskvartalet» (Waldviertel), som geologisk sett er et granittplatå.
Sør for Wien ligger det sydøstlige «industrikvartalet» (Industrieviertel) i det flate såkalte Wiener Becken.

Administrativ inndeling
Niederösterreich består av 573 kommuner (Gemeinden) i 21 distrikter (Bezirke), som er oppkalt etter distriktenes forvaltningssted, og fire bydistrikter (Statutarstädte):
 Amstetten
 Baden
 Bruck an der Leitha
 Gänserndorf
 Gmünd
 Hollabrunn
 Horn
 Korneuburg
 Krems (bydistrikt)
 Krems-Land
 Lilienfeld
 Melk
 Mistelbach
 Mödling
 Neunkirchen
 St. Pölten (bydistrikt)
 St. Pölten-Land
 Scheibbs
 Tulln
 Waidhofen an der Thaya
 Waidhofen an der Ybbs (bydistrikt)
 Wien-Umgebung
 Wiener Neustadt (bydistrikt)
 Wiener Neustadt-Land
 Zwettl

Historie
Niederösterreich er på en måte den eldste delen av Østerrike, det vil si at denne delstatens område var det første som ble omtalt som Ostarichi, Ostmark eller Österreich (rundt årtusenskiftet).
Opprinnelig utgjorde det den østlige grensemarken til hertugdømmet Bayern, men ble i 1156 et eget hertugdømme.

Etter at hertugdømmet ble utvidet vestover, ble det vanlig å referere til de «gamle» og «nye» delene av Østerrike som henholdsvis Österreich unter der Enns («Østerrike nedenfor [elven] Enns») og Österreich ob der Enns («Østerrike ovenfor Enns»).
Dette ga senere opphav til betegnelsene Nieder- og Oberösterreich.

Inntil opprettelsen av keiserriket Østerrike i 1804 betegnet navnet Østerrike strengt tatt bare dagens Nieder- og Oberösterreich, selv om også de andre delstatene ble regjert av huset Habsburg, stort sett i personalunion eller sekundogeniturer.
Etter første verdenskrig ble Niederösterreich fra og med 1921 en av delstatene i den nyoppretta republikken Østerrike.
Samtidig ble Østerrike gjennom Saint-Germain-traktaten forpliktet til å overlate Feldsberg (Valtice) og flere andre niederøsterrikske småbyer til Tsjekkoslovakia.
Wien, som inntil da hadde vært (Nieder-)Österreichs hovedstad og kulturelle midtpunkt, ble dessuten skilt ut som en egen delstat.
Wien fortsatte imidlertid som delstatshovedstad inntil 1986, da St. Pölten overtok denne funksjonen.

Mellom 1938 og 1945 het distriktet (som Reichsgau'' i det tredje riket) Niederdonau fordi nazistene ville fremheve enheten med Tyskland ved å unngå navnet Østerrike.

Referanser

Eksterne lenker
Andenne

Andenne er en kommune i den belgiske provinsen Namur.

Historie
I Sclayn i dette området finnes grottor (Grotte Scladina) med levninger etter 130.000 år gamle bosettinger.

Etter en pilegrimsferd til Roma skal Begga av Landen - datter av Pipin av Landen - ha grunnlagt klostret i Andenne i 692, der hun siden levde som abbedisse frem til sin død i 693. Hun var mor til Pipin av Herstal og farmor til Karl Martell. Etter legenden skal Karl ha vokst opp ved klosteret der han som barn skal ha drept en i trakten herjende bjørn. Som minne av dette benytter byen Andenne fortsatt en bjørn som sitt symbol.

I 883 ble området plyndret av normannere. Greven av Namur lot ødelegge byen i 1059. Tropper fra Liège plyndret byen i 1152 og 1155. Andenne ble også hardt rammet under den såkalte Kukrigen (Guerre de la vache) mellom greven av Namur og fyrstbiskopen av Liège 1275–1278. Fiendskapet mellom Liège og Namur fortsatte på 1400-tallet. Blant annet herjet stryker fra Liège trakten omkring Andenne i 1429. Byen ble atter plyndret i 1467, denne gang av flyktende styrker fra Liège etter slaget ved Brustem.

Allerede i middelalderen ble Andenne kjent for sin leire, som egnet seg godt for keramikk. Byen har siden da vært knyttet til steingodsproduksjon av forskjellig slag. På 1700-tallet startet også en omfattende produksjon av leirpiper og fajanse i Andenne. Det finnes et keramikkmuseum i byen - Musée de la Céramique, og en liten leirpipeproduksjon i Andenelle (Piperie d’Andenelle).

I årene 1764–1778 ble det bygd en stiftskirke i Andenne: Sainte-Begge. Her er den hellige Beggas relikviekrin.

Under første verdenskrig ble Andenne tatt av tyske styrker i august 1914. Under den tyske okkupasjonen lot de tyske styrkene 218 sivile henrette som hevn for angrep fra belgiske motstandsmenn; dette regnes som del av den såkalte voldtekten av Belgia tidlig i krigen.

I 1977 ble byen Andenne sammenslått med omkringliggende landskommuner. Kommunen Andenne er i dag inndelt i ti områder: Andenne, Bonneville, Coutisse, Landenne, Maizeret, Namêche, Sclayn, Seilles, Thon-Samsom og Vezin.

I byens østre utkant ligger den gamle landsbyen Andenelle der en av Belgias best bevarte romanske kirker fra 1112 ligger.

Referanser

Eksterne lenker
 

Kommuner i Namur
Profondeville

Profondeville er en kommune i den belgiske provinsen Namur. Elven Maas renner igjennom kommunen.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kommuner i Namur
Arvidsjaur

Arvidsjaur (umesamisk: Árviesjávrrie) er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Lappland i Sverige. Det er Arvidsjaur kommunes administrasjonssenter, Arvidsjaur ligger ved E45, ca. 110 km sør for polarsirkelen og 160 km vest for Luleå. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Historie 
I 1607 ble det reist en luthersk kirke i Arvidsjaur, hvorfra det ble drevet misjon blant områdets samer. Først i 1757 fikk stedet varig bofast svensk befolkning.

Samferdsel 
Arvidsjaur er en stasjon på Inlandsbanan og var tidligere et jernbaneknutepunkt med jernbanelinje til Jörn på Stambanan genom övre Norrland. Tverrforbindelsen Arvidsjaur-Jörn har imidlertid vært nedlagt siden 1990.

Arvidsjaur lufthavn ligger 11 km fra tettstedet og har daglige forbindelser til Stockholm Arlanda.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tettsteder i Norrbottens län
Arvidsjaur kommune
Musken

Musken (lulesamisk: Måsske) er ei bygd i Hábmera suohkan/Hamarøy kommune i Nordland. Den ligger midtveis inne i den lange og smale Oarjjevuodna/Hellemofjorden (også kalt Helmåvvå/Hellemoa), som er den sørligste av Tysfjords fem fjordarmer. Stedet ligger ikke langt fra Vuodnabahta/Hellemobotn, der Norge er på sitt smaleste, på midten. Fra Hellemobotn er det bare seks kilometer (i luftlinje) over til Sverige.

Bygda hadde i 2003 over 90 innbyggere, men per 2013 er tallet rundt 40. Per 2019 er det litt over 20 innbyggere.
Musken skole, som bare hadde tre elever pr skolestart august 2009, er nå nedlagt. Skolen var ved siden av Drag og Kjøpsvik skoler, også i Tysfjord, de eneste skolene i Norge som underviste i lulesamisk språk. Stedet har hurtigbåtforbindelse til Drag. Musken har i dag ett av Norges få ordinære poståpnerier. Musken har per 2020 ikke veiforbindelse, men et forprosjekt for veitilknytning er gjennomført. Det går hurtibåt to ganger hver dag fra mandag til torsdag, tre ganger på fredag og en gang på lørdag og søndag. Det arbeides også for å få realisert et vannkraftverk i Musken.

Norges og Nord-Europas dypeste grotte, Råggejávrrerájgge, ligger like ved Musken. Grotten er 580 m dyp. Det er ei gjennomgangsgrotte, dvs. at det er mulig å gå inn oppe og komme ut nede.

Referanser

Bosetninger i Hamarøy
Piteå

Piteå (finsk: Piitime, nordsamisk: Biŧon, meänkieli: Piitin) er en by i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Den er administrasjonssenter for Piteå kommune. I 2010 hadde tettstedet Piteå  innbyggere.

Piteå fikk bystatus i år 1621.

Se også 
 Piteå-tidningen

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Sverige
Tettsteder i Norrbottens län
Byer grunnlagt i 1621
1620-årene i Sverige
Piteå kommune
Älvsbyn

Älvsbyn er et tettsted i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Det er Älvsbyn kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet  innbyggere.

Referanser 

Tettsteder i Norrbottens län
Älvsbyn kommune
Råggejávrrerájgge

Råggejávrrerájgge er Nord-Europas dypeste grotte. Det lulesamiske navnet betyr, rett oversatt, «grop-vass-hullet». Grotten ligger like ved Musken i Hamarøy kommune i Nordland. Råggejávrrerájgge er en kalksteinsgrotte som er erodert av en underjordisk elv. Med en dybde på 580 meter er det den dypeste hulen i Skandinavia og den eneste kjente dype hulen nord for polarsirkelen.

Regionale forhold 
Generelt er området et stort platå (som strekker seg en høyde på 700 meter over havet) som er snittet av den dype Tysfjorden. Innenfor den ugjennomtrengelige fjellformasjonen er det tre todimensjonale striper av marmor som løper fra toppen av platået til under havoverflaten (fjorden er 450 meter dyp), og fortsetter på den andre siden. Råggejávrrerájgge ligger på sørsiden av fjorden innenfor den vestligste stripen. Noen steder opptar hulen hele bredden på marmoren, som ikke overstiger 30 meter.

Vei til inngangen er begrenset. Den nærmeste veien ender ved tettstedet Drag (via Bodø ), omtrent 18 kilometer mot nord. Fra Drag er det en rutebåt som kan tas til den lille bygda Musken. Skyss og henting med båt kan avtales med lokalbefolkningen i Musken. Etter en hard tur på en tildels gjengrodd sti opp til en høyde på 600 meter, nås det øvre inngangspartiet.

Referanser

Eksterne lenker 
 71 Nord TV Norge: S11 E15 https://www.dplay.no/programmer/71-nord-norges-tffeste-kjendis

Grotter i Nordland
Hamarøys geografi
Osveien (Bergen)

Se pekerside for flere forekomster av Osveien.

Osveien er en del av E39 i Bergen kommune, fra Skjoldskiftet ved Nesttun, over Valle, forbi Kalandsvatnet og Kalandseidet til grensen mot Os kommune. I Os fortsetter veien under navnet Byvegen.

Eksterne lenker 
 Bergen byleksikon på nett, om Osvegen

Europavei 39
Veier i Bergen
Forbrukerrådet

Forbrukerrådet er et norsk forvaltningsorgan som hjelper forbrukerne og påvirker myndigheter og næringsliv i en forbrukervennlig retning.

Rådet ble stiftet i 1953 for å gi myndighetene råd på vegne av forbrukerne. Forbrukerrådet gav tidligere ut bladet Forbruker-rapporten. Bladet kom ut for første gang i 1958 og ble lagt ned vinteren 2010.

Det er staten som finansierer Forbrukerrådet, og organet er administrativt underlagt Barne- og familiedepartementet. Politisk er Forbrukerrådet imidlertid uavhengig av departementet; departementet kan ikke instruere Forbrukerrådet om hvilke saker det skal arbeide med. Rådet har særskilte fullmakter, eget styre og egne vedtekter fastsatte ved kongelig resolusjon. Direktør i Forbrukerrådet er Inger Lise Blyverket. Forbrukerrådets styre ledes av Anne Kathrine Slungård.

Forbrukerrådets arbeid

Forbrukerpolitikk 
En av Forbrukerrådets oppgaver er å drive interessepolitisk arbeider mot myndigheter, organisasjoner og næringsdrivende og å sette forbrukerspørsmål på dagsorden i samfunnsdebatten. De prioriterte politikkområdene i strategiperioden 2021-2025 er skiftet til et bærekraftig samfunn, digital utvikling og økonomisk sårbarhet.

Forbrukerrådet tar jevnlig saker til retten eller bidrar som partshjelper for å få avklart viktige prinsipielle spørsmål, slik som "Røeggensaken" (2013) hvor DNB ble dømt for å selge lånefinansierte spareprodukter og gruppesøksmålet mot samme bank (2019), hvor DNB ble dømt til å tilbakebetale 345 millioner kroner.  Forbrukerrådet har også klaget inn en rekke teknologiselskaper, blant annet Facebook og Zynga for brudd på personvernlovgivningen, sjekkeappen Grindrs deling av personopplysninger, Google for ulovlig sporing  og flere smartklokker for barn for manglende sikkerhet.

Forbrukerveiledning og klagenemnder 
Forbrukerrådet svarer hvert år på 50 000 henvendelser fra forbrukere på telefon og e-post. Forbrukerrådet er også representert i en rekke klagenemnder, slik som Finansklagenemnda, Boligtvistnemnda, Transportklagenemnda og Parkeringsklagenemnda.

Sammenligningstjenester 
Forbrukerrådet driver sammenligningstjenestene finansportalen.no, strømpris.no og hvakostertannlegen.no. Tjenestene har som har mål å gi forbrukerne korrekt, oppdatert og sammenlignbar informasjon om priser på boliglån, forsikringer, pensjon, strøm og tannhelsetjenester, og dermed bidra til økt konkurranse, rette priser og effektivitet i økonomien. Portalene skal gjøre det vanskeligere å utnytte forbrukeres manglende kunnskap om markedet.

Grensen mot Forbrukertilsynet 
Forbrukerrådet må ikke forveksles med Forbrukertilsynet (tidligere Forbrukerombudet). Mens Forbrukerrådet driver rådgiving og politisk arbeid, fører Forbrukertilsynet tilsyn med markedsføring og avtalevilkår, etter blant annet markedsføringsloven. Fra 1. januar 2020 ble tvisteløysingsarbeidet flyttet fra Forbrukerrådet til Forbrukertilsynet, og det samme ble Forbruker Europa.

Referanser

Eksterne lenker 

Norske statlige myndigheter
Norske statlige råd og utvalg
Forbruker- og konkurransemyndigheter
Etableringer i 1953
Trolldalen (Moss)

For dalen i Oppegård kommune, se Trolldalen (Oppegård).
Trolldalen er et område i Nordre bydel i Moss. Området grenser i nordøst mot rekkehusbebyggelse og i sør av betongelementfabrikken Contiga og Aanerød Avfallsbehandling. Hele området var tidligere en del av Kambo gård.

De fleste boligene i Trolldalen er rekkehus bygget omkring 1974 i regi av Moss Boligbyggelag (MBBL). Dette området kjøpte Moss kommune tidlig på 1970-tallet. Området ble gjerne kalt E-feltet i kommunale planer og dokumenter på denne tiden.

Eksterne lenker
 Flyfoto av Trolldalen og Contiga fra 1965

Bosetninger i Moss
Frie teatergrupper

Frie teatergrupper eller frie scenekunstgrupper arbeider utenfor teaterinstitusjonene, og gjerne med utgangspunkt i andre teatertradisjoner og teaterformer enn dem som ofte blir presentert på institusjonsteatrene. Uttrykket varierer innenfor alle typer genrer og teaterformer – fra figurteater, eksperimentelt fysisk teater, musikkteater, politisk teater, performance og dans, til mer tradisjonelle klassiske teateroppsetninger. Generelt sett kan man si at frie sceniske grupperinger/konstellasjoner ofte arbeider prosjektbasert i kortere ellere lengre perioder med et begrenset antall produksjoner.

I Norge kan prosjektbaserte sceniske konstellasjoner søke produksjonsstøtte fra Norsk kulturråd.

Noen norske frie scenekunstgrupper fra 1990-tallet og utover

 Akt5
Artilleriet
Baktruppen
 by Proxy
Cirka Teater
 De Utvalgte
Dukkenikkerne
Eilertsen & Granados Teater
 Ellen Johannesen
Fabula Rasa
Ferske Scener
Fusentast
 Goro Tronsmo
Grenland Friteater
Grusomhetens Teater
 Haagenschmaagen
 Henriette Pedersen
Hollow Creature
 Ida Müller og Vegard Vinge
 Impure Company
 Isenkramteateret
Jo Strømgren Kompani
 Julian Apostata Blaue
Kattas
Kate Pendry
 Kathrine Bølstad
Klomadu teater
Kompani13
 Kreuzerkompani
Kulturproduksjoner
 Mobile Homes
 Motherboard
 Namik Mackic
 NIE
 NONcompany
Pia Maria Roll
 Rasmus Jørgensen
RuNo teater
Sadio Nor
 Søstrene Andrews
Teater Joker
Teater NOR
Teater Visuell
The Krumple Theatre Company
Tramteatret
Transiteatret
Turnékompaniet
Verdensteatret
 Verk Produksjoner
 Volumen Express

Teater