Porsgrunn

Porsgrunn er en by og en kommune i Grenland i Vestfold og Telemark fylke. Kommunen omfatter de tidligere bykommunene Brevik og Porsgrunn og landkommunen Eidanger. Porsgrunn grenser i nord til Skien og Siljan, i øst mot Larvik i Vestfold, og i vest mot Bamble. Høyeste punkt er Fjerdingen, 360 moh. Kommunen er en del av det området som kalles Grenland.

I selve bykjernen bor det rundt  innbyggere.

Porsgrunn by ligger ved utløpet av Telemarksvassdraget og er en viktig industriby.

Av næringsvirksomhet i Porsgrunn er det prosessindustrien som dominerer. Tidligere var denne virksomheten en del av Norsk Hydro, men i dag er det Yara og Ineos som driver prosessanleggene for kunstgjødsel og polymer, og er Porsgrunns største industriarbeidsgivere. Yara, en av verdens største mineralgjødselfabrikker, er lokalisert her.  Bilfinger Industrial Services Norway AS, Equinor, RHI Normag AS, Porsgrunds Porselænsfabrik, Isola, BEHA, Eramet og Norcem er andre viktige industrielle aktører i Porsgrunn. Mange av virksomhetene er lokalisert i Herøya Industripark. 
For industrien er all infrastruktur på plass; kraftnett, damp, gassforsyning og havner. Det er derfor attraktivt for bedrifter å etablere seg i kommunen.

2300 studenter går på Universitetet i Sørøst-Norge, studiested Porsgrunn.

En dobbeltsporet jernbane mellom Porsgrunn og Larvik sto ferdig i 2018. Det jobbes med en sammenkopling av Vestfoldbanen og Sørlandsbanen via Grenlandsbanen. En slik sammenkopling vil gjøre Porsgrunn til ett av Østlandets viktigste knutepunkter.

Porsgrunn inngår som en del av Gea Norvegica Geopark.

Historie 

Det har blitt hevdet at Porsgrunn opprinnelig var navnet på en av tre små øyer som lå der hvor kjøpesenteret Down Town ligger i dag. Selv om det synes riktig at en av disse øyene har blitt omtalt som «Postgrund», er det trolig, som Tønnesen hevder i byhistorien, at navnet opprinnelig er blitt brukt om Vestsida. I middelalderen var dette et sumpområde hvor pors-planten (Myrica gale) vokste villig, og planten ble sanket her av nonnene fra Gimsøy kloster. Det er overveiende sannsynlig at disse ga det navnet til stedet som ordrett betyr «grunn hvor det vokser pors».

Porsgrunn er nevnt første gang i litteraturen av Peder Claussøn Friis i boka «Norrigis Beschrifuelse» som utkom i 1613, i en passasje som trolig er skrevet i 1576 da Friis besøkte Skien: «2½ Mile ind fra Haffuit kommer Skiene-Elff ud i den Fiord, oc kaldis det Sted Porsgrund». Allerede på det tidspunkt betegnet sannsynigvis navnet et større område rundt utløpet av elven. Porsgrunn vokste for alvor fram som havneby for trelast på 1600-tallet, da elven oppover til Skien dels var fylt opp av sagflis, og dels var blitt grunnere som følge av leirras langs elvebreddene mot Skien. Da tollboden ble flyttet fra Skien til Porsgrunn i 1653, førte det til ytterligere oppblomstring av havnen. Byen utviklet seg etter hvert til et ladested med stadig økende handels- og håndverksvirksomhet.

I 1764 ble stedet skilt ut fra de omkringliggende landherredene Eidanger, Solum og Gjerpen som eget prestegjeld. Da hadde byborgerne allerede bygd seg kirke på begge sider av elven, Vestre Porsgrund kirke i 1758 og Østre Porsgrund kirke sto ferdig i 1760.

I 1807 fikk Porsgrunn kjøpstadsrettigheter, og i 1842 ble den egen bykommune. På 1700-tallet ble en rekke skipsverft opprettet og etterhvert fikk de store trelasthandlerne som dominerte byens næringsliv en betydelig seilskipsflåte. Fra 1850-årene ble det fart i industrialiseringen med skipsbyggerier og sagbruksvirksomhet. Seilskipsfarten var på hell mot slutten av århundret og flere redere satset på land og omstillingen i næringslivet førte bl.a. til etablering av Norrøna Fabrikker (bryne- og slipesteiner) i 1884 og Porsgrunds Porselænsfabrik A/S med sin første produksjon i 1887. Noen redere satset på store, gamle seilskuter som var blitt erstattet av dampbåter i utlandet. Dermed ble Porsgrunn Norges største seilskuteby tidlig på 1900-tallet, men etter 1. verdenskrig var den tid forbi. Da hadde allerede industrien med elektro-, jern- og metallindustri blitt de dominerende arbeidsplasser. I 1929 anla Norsk Hydro sitt fabrikkanlegg på Herøya for produksjon av kunstgjødsel.

I 1964 ble Porsgrunn slått sammen med kommunene Eidanger og Brevik, samt mindre deler av Solum, Gjerpen, Hedrum og Brunlanes. Porsgrunn har utviklet seg som utdanningsby de siste årene. Teknisk utdannelse startet med Skiensfjordens Tekniske Fagskole i 1884. I dag er Universitetet i Sørøst-Norge etablert i Porsgrunn, også med sivilingeniørutdanning og doktorgrad. Sykepleieutdanning og helsesøsterutdanning er også etablert ved Høgskolens avdeling i Porsgrunn.

Tettstedet Porsgrunn/Skien 
Statistisk sentralbyrå (SSB) definerer en stor sammenhengende tettbebyggelse gjennom kommunene Skien, Porsgrunn og Bamble som ett tettsted. Dette tettstedet hadde  innbyggere per , fordelt på Skien kommune med , Porsgrunn kommune med  og Bamble kommune med . I rang betrakter Statistisk sentralbyrå tettstedet Porsgrunn/Skien som .

Bydeler

Sentrum 

Porsgrunn sentrum har i dag ca 350 foretak på gateplan med mange utesteder, serveringsteder, nattklubber og underholdningssteder. Her ligger også Porsgrunns største kjøpesenter, «Down Town». Porsgrunn er også kjent for Porsgrunds Porselænsfabrik, Winterfestival, kulturhuset Ælvespeilet, DuVerden vitensenter, Ølfestival, Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival og mer. Porsgrunnminby er sentrums felles organisasjon for næring, gårdeiere og kommunen.

Fra 2018 er det planlagt store investeringer på 12 til 15 utbygginger til næring og leiligheter, nye gater og veier, nye byrom, opparbeidelse av parkanlegg, miljøgater og ny parkering inne i fjell eller under bakken. Det er anslått en investering av private investorer og utbyggere i de nærmeste år på ca. 6 til 8 miliarder kroner.

Grønn lenke fra vest til øst over Porsgrunnsbrua er et av de planlagte miljøprosjektene. Andre planlagte infrastrukturtiltak er «Knutepunkt Porsgrunn» for sammenknytning av Vestfoldbanen og Sørlandsbanen for jernbane og ny firefelts E 18 gjennom kommunen.

Flåtten / Grønli / Rønningen 
På toppen ligger Meny Flåtten og nord for den ligger Grønli skole, som er en barneskole med ca. 300 elever (per 2020). Rønningen barnehage holder også til i dette området. Ellers har området både blikkenslager, elektrisk forretning og malerbutikk (2017).

Mesteparten av bebyggelsen i området er eneboliger, tomannsboliger, rekkehus og lavblokker. Boligområdene ble hovedsakelig bygd ut på begynnelsen av 1960-tallet for den voksende befolkningen i området som følge av den industrielle ekspansjonen på Herøya. Mange av boligene i dette området ble bygd for Hydro-ingeniørene, spesielt på Grønli og Rønningen. En stor del av eneboligene og tomannsboligene er arkitekttegnede boliger som har blitt masseprodusert for formålet.

Området har ellers mye naturlig skogsterreng, blant annet nærhet til «Sykehusskogen», Bjørntvedtbruddet og Flåtten-jordet med Stridsklev / Urædd-løypa som vinterstid er en mye brukt skiløype.

Stridsklev 
Stridsklev ligger cirka 5 kilometer sør og opp for Porsgrunn sentrum, ca 80–100 moh. Området ble utviklet på 1970-tallet og kan betraktes som et suburbant strøk med lavblokk-, rekkehus- og villabebyggelse. Naboområdet Hovet er en videreføring av området, og ble hovedsakelig utviklet på 1980-tallet. Til sammen bor det (per 2008) ca.  i disse områdene i dag.

På Stridsklev finnes Stridsklev barneskole og ungdomsskole, Stridsklevhallen med blant annet nyrenovert svømme-/badeavdeling (per 2017), og Stridsklev kirke. Videre finnes to dagligvareforretninger, bensinstasjon, gartneri, apotek, frisør og storkiosk.

Hovet 
På Hovet ligger tidligere Hovet barneskole, som per 2020 brukes av International School Telemark.

Området er et boligstrøk med en blanding av rekkehus og eneboliger. Her finnes også enkel tilgang til friluftsaktiviteter, som turløyper, lysløype om vinteren, samt gangavstand til flere bade- og fiskemuligheter i Eidangerfjorden.

Bjørntvedt 
Bjørntvedt er et villastrøk nær sentrum. Det er delt opp i Øvre og Nedre Bjørntvedt langs Louis Vauverts gate, og grenser til sentrum i vest, Bjørntvedt skogen i øst, Grønli i sør og Vallermyrene i nord.

Fasiliteter er blant annet velforeningens «løkka», med lekeplass, fotball- og volleyballbane, grill, tennisbaner og skog med hundepark.

Sundjordet 

Nord for Rønningen ligger Sundjordet. Bydelene er skilt av Øyekastveien.Bydelen ligger mellom sentrum og Herøya industripark.

Hovenga 
Bydelen Hovenga er både sentrums-nær og naturnær. Det er flere boligprosjekter under utvikling og oppføring. Lilleelva, eller Leirkup, bukter seg gjennom området. Området har ny skole og mange barnehager.

Borge 
Borge hørte opprinnelig til gamle Gjerpen kommune, med da Gjerpen ble en del av Skien, ble Borge innlemmet i Porsgrunn kommune.

Porsgrunn Vest («Vessia») 
På vestsiden ligger PP-Senteret og Porsgrunds Porselænsfabrik. «Vessia» er et klassisk arbeiderstrøk, med rundt 3 000 innbyggere. I 2006 ble det bygget ny skole i bydelen. Bydelens idrettsklubb, IF Pors, sørger for et bredt og godt fritidstilbud til barn og unge. Pors holder til langt nord i bydelen, på Pors stadion. Pors stadion er også hjemmearena for fotballaget Pors Grenland, som spiller i 3. divisjon idag, men har spilt i toppdivisjon og 1. divisjon tidligere.

Herøya 
 
Herøya ligger sørvest for Porsgrunn sentrum. Herøya omfatter både Herøya industripark og boligområdet sør for parken.

Bebyggelsen på Herøya består i hovedsak av eneboliger, villaer og rekkehusbebyggelse. Mye av bebyggelsen stammer fra 30-, 40 og 50-tallet. Med gode lekeområder og turmuligheter og et bredt fritidstilbud til barn og unge er bydelen et attraktivt område for barnefamilier. Bydelen har et eget bydelshus (Herøyahuset) hvor det arrangeres ulike arrangementer i løpet av året og som også kan leies til private tilstelninger

På Herøya finnes blant annet Klevstrand barneskole, Skrapeklev barnehage, Tippen barnehage, Herøya legesenter, Herøya kirke og Herøya misjonskirke. I tillegg finnes dagligvarebutikker, post i butikk, lekeområder, frisør, pizzautsalg, treningssenter og idrettsforening som favner bl.a. fotball, håndball og turn.

Herøya industripark, som ligger på en halvøy, ligger klart avgrenset fra boligbebyggelsen. Skillet markeres av Herøyakanalen. Industriparken rommer om lag 40 industri- og servicebedrifter.

Brevik 
Brevik var tidligere en selvstendig bykommune. Bebyggelsen har vesentlig bestått at lave trehus, og Brevik fremstår som en liten, hvit kystby. Den høyreiste Breviksbrua har navn etter dette tettstedet, og var en del av E18 frem til 1996. I dag er Brevikbrua del av fylkesvei 354.

Kjølnes 
På Kjølnes ligger Universitetet i Sørøst-Norge, Porsgrunn videregående skole og Kjølnes ungdomsskole. I området finnes også svømmehall, tennishall, idrettens hus med legesentral og flere fotballbaner på gress og en på kunstgress. I august 2010 åpnet det nye skateanlegget på Kjølnes. Anlegget er lokalisert i forbindelse med idrettsanlegget på Kjølnes. Porsgrunn kommune har investert 5,5 millioner i en betongpark på Kjølnes i Porsgrunn, som består av en stor «bowl» og en 66 meter lang «street».

Langangen 
Tettstedet Langangen hadde 513 innbyggere per 1. januar 2012, og ligger ved grensen til Vestfold og Larvik, innerst i Langangsfjorden. Langangen har blant annet egen barneskole, butikk og kirke. Tidligere var tettstedet delt av hovedveien mellom Porsgrunn og Larvik, men i 1979 ble E18 lagt om, og ført i bro over tettstedet.

Navnet Langangen kommer av lang og angr (fjord, vik) og betyr «den lange fjorden». Slik sett skulle man tro at uttalen var Lang-angen. Men lokalt og i områdene rundt uttales navnet normalt Lang-gangen.

«Korketrekkeren» er den gamle veien ned til Langangen, som går rundt seg selv, 360°. I flere år har det også blitt arrangert et meget populært bil-bakkeløp her.

Heistad 
Tettstedet Heistad ligger ved Eidangerfjorden, ca. 9 kilometer sør for Porsgrunn sentrum. Før 1964 var Heistad en del av Eidanger kommune. Stedsnavnet kommer fra gårdsnavnet Heistad (også «Heiestad» og «Heidinstad»). Europavei 18 gikk tidligere gjennom Heistad sentrum, men ble i 1996 lagt utenom Heistad. Det lokale idrettslaget heter IL Hei.

Det helnorske, familieeide selskapet BEHA Fabrikker/BEHA Elektro som lager elektriske artikler, i hovedsak hvitevarer, har sitt fabrikkanlegg og hovedkontor i Lundedalen på Heistad.

Bergsbygda/Lillegården/Døvika/Bjønnes 
Med sin beliggenhet og strandområder, er Bergsbygda et populært sted om sommeren. Kjente landområder er «Steinalderslottet» (egentlig en bygdeborg) på Bjønnes/Leerstang som er et forhistorisk område med gravplasser m.m.

Bergsbygda skole har eksistert siden 1881. Skolen ble stengt i 2009 av Porsgrunn kommune. I 2012 ble lokalene tatt over av Montessoriskole.

Eidanger 

I Eidanger ligger den eldste fungerende kirken i Telemark, Eidanger kirke.

På Eidanger ligger også Tveten barneskole og Tveten ungdomsskole.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Tusenårssted 

Kommunens tusenårssted er området mellom rådhuset og Porsgrunnselva med den nåværende Rådhusplassen og deler av Østre brygge. Området ligger strategisk til med stor grad av offentlige servicekontorer, rådhuset med teatersal, kino, bibliotek og kulturhuset Ælvespeilet, og står sentralt i satsingen på «kreativ byutvikling».

Rådhusplassen har lange tradisjoner som møteplass, sted for torghandel, kultur og som arena for større byarrangementer. Tusenårsstedet stod ferdig til Porsgrunns byjubileum 3. juli 2007, da byen feiret sine 200 år som kjøpstad. Prosjektet fikk navnet «Rådhusamfiet».

Alle skolene i kommunen fikk i 2000 et eget tusenårstre som de kunne plante på skoleområdet.

Kultur og samfunn 
Porsgrunn huser en årlig teaterfestival – Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival – med skuespillere og gjøglere fra hele verden en uke i juni. Kommunen feirer årlig Barnas Dag, med kostymeparade, tivoli, leker og underholdning.

Porsgrunn har tiltrukket seg en rekke nye virksomheter etter at Norsk Hydro trakk seg ut. Kommunen ble etablert som pilotkommune for Miljøverndepartementet og har fått 3,5 millioner kroner for å forme ny kollektivterminal. Gjennom prosjektet «Bo i Grenland» jakter kommunen og næringslivet aktivt på flere unge til ledige jobber. Porsgrunn har via brukerundersøkelser sett en markant økning i folks trivsel og tilhørighetsfølelse. Kommunen har en høyere prosentvis økning i handel og omsetning på utesteder enn i resten av landet. Porsgrunn er ifølge en rapport fra Transportøkonomisk institutt foregangskommune når det gjelder å få et yrende liv tilbake til sentrum av byen.

Priser 
 1996: Lokaldemokratiprisen for utvikling av en modell for barn og unges medvirkning
 2006: Den norske Bolig- og byplanprisen

Kjente personer fra Porsgrunn 
Utdypende artikkel: Kjente personer fra Porsgrunn
 Carl Deichman (1705–1780), verkseier
 Jørgen Aall (1771–1833), Eidsvollsmann
 Johan Castberg (1862–1926), jurist, stortingsrepresentant, statsråd
 Halfdan Christensen (1873–1950), sjef ved Nationaltheatret
 Bernhard B. Fjærestrand (1879 - 1951), frelsesoffiser, redaktør, salmedikter
 Hjalmar Fredrik Gjertsen (1885–1958) polarfarer og skipskaptein
 Jahn Otto Johansen (1934–2018), utenrikskorrespondent, redaktør og forfatter
 Bjørg Vik (1935–2018), forfatter og dramatiker
 Ulla-Mari Brantenberg (1947–), glasskunstner
 Kristin Halvorsen (1960–), tidl. partileder (SV), stortingsrepresentant, statsråd
 Odd Reidar Humlegård (1961–), politidirektør 2012–2018
 Petter Stordalen (1962–), hotelleier
 Torbjørn Røe Isaksen (1978–), tidl. politiker, stortingsrepresentant, statsråd
 Didrik Solli-Tangen (1987–), operasanger
 Emil Solli-Tangen (1990–), operasanger

Vennskapsbyer 
  Björneborg (finsk: Pori), Finland
  Gyöngyös, Ungarn
  Sigtuna, Sverige
  Sundsvall, Sverige
  Sønderborg, Danmark

Se også 
 Porsgrunnssangen

Referanser

Litteratur 
 Joh. N. Tønnesen: Porsgrunns historie
 Ole Georg Moseng, Ellen Schrumpf, Jon Skeie: Porsgrunns historie (3 bind) utgitt av Porsgrunn kommune 2006 og 2007

Eksterne lenker 
 

 Lokalhistorisk arkiv for Porsgrunn
 Kultur i Porsgrunn på kart fra Kulturnett.no
 ScenicNorway, bilder fra Porsgrunn
 Historiske arkiver etter Porsgrunn kommune (1964-) på Arkivportalen
 Historiske arkiver etter tidligere Porsgrunn kommune (1837-1963) på Arkivportalen
 Historiske arkiver etter tidligere Eidanger kommune (1837-1963) på Arkivportalen
 Historiske arkiver etter tidligere Brevik kommune (1837-1963) på Arkivportalen

  
Byer i Vestfold og Telemark
Bosetninger etablert i 1807
Havnebyer i Norge
Havnebyer ved Skagerrak
Artikler i sjøfart-prosjektet