Astrid Døvle Dollis

Astrid Døvle Dollis (døpt Astrid Døvle, hadde også etternavnet Dahlgren en periode; født 9. desember 1899, død 27. september 1981 i Stockholm) var mistenkt for angiveri for den tyske okkupasjonsmakten i Norge under andre verdenskrig. Hun var virksom i flere store saker som fikk de alvorligste konsekvenser for motstandsfolk, blant annet ble hun koblet til Max Manus-saken i 1941, da Manus ble arrestert sammen med 116 andre. 

Siegfried Fehmer hevdet at Dollis aldri hadde vært angiver, og landssviksaken mot henne ble henlagt i 1954. Likevel omtalte den svenske avisen Expressen henne som «dobbeltspionen Dollis arbeidet for alle - men mest for seg selv...»Henning Skjørsæter: «Nordens Mata Hari»

I Norge 
Engelske arkiver oppgir at hun var tannlegeutdannet.<ref>[https://discovery.nationalarchives.gov.uk/details/r/C11016517 «Astrid Dovle Dollis-Dahlgren», National archives]</ref> Hun vokste opp på Nesttun som datter av forretningsmannen Olaf Døvle og hans kone, en sangerinne ved Bergens teater. Olaf Døvle var medstifter av «11-mannsklubben» som skulle «redde samfunnet fra sosial revolusjon». Datteren var sekretær for denne klubben som var virksom til 1930, og arbeidet for bedring av minstelønnen, samt forsikring og syketrygd for alle. Medlemmene var ikke nazister, men hadde en sterk nasjonalfølelse, og Bjørnstjerne Bjørnson og Ivar Aasen skal ha vært blant klubbens første medlemmer.Henning Skjørsæter: «Nordens Mata Hari» I 1926 åpnet hun Oslo folketannklinikk som var i drift til 1931. Her traff hun sin første mann, tannlegen Leif W. Dollis, som hun fikk to sønner med. I 1939 ble de separert, og han flyttet til USA. I september 1940 meldte hun seg inn i Nasjonal Samling.

Dollis var en meget aktiv agent som visste å utnytte sitt utseende og vinnende vesen til å få innpass i det illegale arbeid. Hun begynte sitt virke allerede i 1940 og hadde kontakter både med norske NS-folk så vel som det tyske sikkerhetspoliti, Sicherheitsdienst. Selv hevdet hun at hun hadde kontakt med Heinrich Himmler via to av hans hemmelige kurérer. I 1941 ble skipsmegler Ola Licknes arrestert like etter å ha besøkt henne, og de neste dagene ble 116 personer arrestert, deriblant Max Manus, som imidlertid snart var på frifot igjen. Men høsten 1941 ble Dollis navngitt som en farlig angiver i illegale norske aviser og i BBC-sendinger fra London. Attpåtil var også tyskerne skeptiske til henne. Statspolitiet mistenkte henne for å være agent for britisk Secret Service, og ved ett tilfelle fikk politiminister Jonas Lie henne arrestert.Bernt Rougthvedt: Norges verste nazister, Spartacus, ISBN 978-82-430-0979-0 

Sammen med SS-Sturmbannführer Friedrich Preiss, som gav henne dekknavnet «fru Møller», planla hun i 1942 å få skiftet ut Quisling og Jonas Lie med en tyskstøttet regjering, for en stor del bestående av norske næringslivstopper. Den norske Gestapo-sjefen Hellmuth Reinhard tillot Dollis å sende en agent, Alex Cappelen, til London for å forhandle med britene og kong Haakon VII om en slik ny regjering. I stedet ble agenten arrestert i London og satt internert resten av krigen. Også i Berlin ble forslaget forkastet, uten at man vet hvorfor.Bernt Rougthvedt: Norges verste nazister

Hun ble mistenkt for samarbeid med Henry Rinnan i Sonderabteilung Lola, Ekteskapet med Dahlgren ble oppløst i 1947. 

I 1978 møtte Dollis i Oslo byrett med prosessfullmektig Albert Wiesener for å få mortifisert beskyldningene om angiveri.Bernt Rougthvedt: Norges verste nazister (s. 36), Spartacus, ISBN 978-82-430-0979-0 I Sverre Kjeldstadlis bok Hjemmestyrkene fra 1959 ble det påstått at Dollis samarbeidet med Henry Rinnan. Noe bevis for dette foreligger ikke, og Aschehoug forlag gikk i 1979 med på å betale en henne godtgjørelse på kr 25 000 kroner for å få avsluttet saken.Tore Pryser: «Astrid Døvle Dollis» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 7. oktober 2022 fra  Albert Wiesener skrev på hennes oppdrag boken Astrid D.D.D.: ett offer för krigspsykosen under och efter den tyska ockupationen av Norge'' som et forsøk på å renvaske henne.

Referanser 

Norske spioner under andre verdenskrig
Spioner for Tyskland
Svensker av norsk opphav
Nordmenn dømt for lovbrudd
Personer dømt for spionasje