alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Petter Salsten

Petter Salsten (født 11. mars 1965 i Oslo) er en tidligere norsk ishockeyspiller og nå sportssjef i Norges Ishockeyforbund. 

Moderklubben er Furuset Ishockey som han ble Norgesmester for i 1983 og 1990. I de to neste sesongene spilte han for AIK i den svenske eliteserien. Deretter fulgte en sesong tilbake i Furuset, før han i 1993/1994 gikk over til Storhamar Dragons hvor han var resten av sin aktive karriere. Her fikk han fire Norgesmesterskap som spiller og et som trener. Salsten har 92 landskamper for Norge. Salsten deltok i vinter-OL for Norge i 1988 i Calgary, i 1992 i Albertville og i 1994 på Lillehammer.

Fram til sesongen 2006/2007 var han sportssjef og daglig leder i Storhamar, mens han fra 1. august 2007 er sportssjef i Norges Ishockeyforbund. Han har utdannelse i idrettsadministrasjon ved Norges idrettshøgskole.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske ishockeyspillere
Norske ishockeytrenere
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1988
Ishockeyspillere under Vinter-OL 1988
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1992
Ishockeyspillere under Vinter-OL 1992
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1994
Ishockeyspillere under Vinter-OL 1994
Ishockeyspillere for Furuset
Ishockeyspillere for Storhamar Hockey
Personer fra Oslo
Fødsler i 1965
Tårnelv

Tårnelv er ei bygd i Lenvik kommune i Troms, beliggende på østsiden av Rossfjordvatnet. Tårnelv ligger langs fylkesvei 261, 6 kilometer sør for Rossfjordstraumen og 9 kilometer nord for Finnfjordeidet. Det går dessuten privat vei opp til Tårnvatnet. Tårnelv har postadresse 9302 Rossfjordstraumen, og tilhører også Rossfjord skolekrets.

Grunnkrets
Tårnelv er også en grunnkrets i Rossfjordområdet, som i sør grenser mot Fagernes, i nord mot Straumen øst og i øst mot Sultindvik og Målselv kommune. I vest, tvers over Rossfjordvatnet ligger Langnes. Areal: 50,84 km².

Innbyggere:

Bosetninger i Senja kommune
Bygder og grender i Troms og Finnmark
Skjånes

Skjånes (nordsamisk: Skeavvonjárga) er et lite tettbebygd sted som befinner seg 70 grader nord i Gamvik kommune i Finnmark. Ankomst til stedet skjer enten via FV 264 Hopseidet-Skjånes eller med hurtigbåt via Smalfjorden (Tana) i Tana Kommune.

Det lille stedet har rundt 60-70 innbyggere (2007) og de fleste innbyggerne arbeider og livnærer seg av hva fiskerinæringen har å tilby. Stedet har mistet mange offentlige arbeidsplasser ved at internatskolen og aldershjemmet ble nedlagt. I tillegg har regjeringen bestemt at Tanafjorden skal være oppdrettsfri sone, noe som gjør at Skjånessamfunnet ikke lenger kan drive med lakseoppdrett selv om lokalitetene her er av Finnmarks aller beste. Fra sommeren 2007 har det vært igangsatt fisketurisme på stedet.

Nevnt innledningsvis er det hurtigbåt i drift på stedet. Hurtigbåten anløper tre mindre tettsteder i området Langfjordnes, Nervei og Laggo, samt videre østover til Smalfjorden (Tana) i Tana Kommune. På det meste er hurtigbåten i virksomhet seks dager i uken og tre ganger daglig.

Se også
Hop kapell

Bosetninger i Gamvik
Fiskevær i Troms og Finnmark
Langnes (Lenvik)

Langnes er ei bygd i Lenvik kommune i Troms, beliggende på Lenvikhalvøya, ved bredden av Rossfjordvatnet. Bygda ligger ved fylkesvei 856, 7 km sør for Straumen og 8 km nord for Finnfjordeidet. Nedre Langnes ligger nede ved vannet, mens Øvre Langnes ligger langs fylkesveien, et stykke opp i lia. Her er det et veikryss, hvor man kan følge fylkesvei 266 vestover, tvers over Lenvikhalvøya, 9 km til Bjorelvnes. Langs denne veien ligger Langneshøgda, som er et populært skiturområde.

Langnes har postadresse 9302 Rossfjordstraumen, og sokner også til Rossfjord barne- og ungdomsskole.

Grunnkrets
Langnes grunnkrets ligger i Rossfjordområdet, og strekker seg fra Kistelva og nesten helt inn til Straumen. Grunnkretsen har hatt krafrig nedgang i folketallet i det siste. Areal: 20,41 km².

Innbyggere:

Bosetninger i Senja kommune
Bygder og grender i Troms og Finnmark
Grønnjord (Lenvik)

Grønnjord er ei bygd og en grunnkrets beliggende ved Malangsfjorden, nordøst på Lenvikhalvøya i Lenvik kommune, Troms. Grønnjorda ligger langs Fv265 mellom Rossfjordstraumen og Tennskjær. I Rossfjordstraumen er det blant annet skole, butikk og legekontor, mens det fra Tennskjær går hurtigbåter til Tromsø.

Grunnkretsen Grønnjord tilhører Rossfjordområdet, og strekker seg fra Straumen og fram til Kravika. Grunnkretsen har om lag 60 innbyggere. Areal: 24,86 km².

Innbyggere:

Bosetninger i Senja kommune
Bygder og grender i Troms og Finnmark
Tennskjær

Tennskjær (Tennskjer) er ei bygd beliggende lengst nord på Lenvikhalvøya i Lenvik kommune i Troms. Fra bygda går det vei sørover langs begge sider av halvøya. Langs Gisundet på vestsiden kan man følge fylkesvei 263 via Bjorelvnes 39 km til Finnsnes, og på østsiden går fylkesvei 265 15 km til Rossfjordstraumen.

Grunnet sin beliggenhet midtveis i Malangsfjorden er Tennskjær et viktig knutepunkt i kommunen. Stedet har hurtigbåtforbindelse med Tromsø (Tromsø-Vikran-Tennskjær-Lysnes), 5 dager i uken. Det går også busser til Finnsnes, både via Bjorelvnes og Rossfjord. Bussene korresponderer med hurtigbåtavgangene, og dermed er turen over Tennskjær en alternativ og rimelig reiserute mellom Finnsnes og Tromsø.

Tennskjær har postadresse 9302 Rossfjordstraumen, og tilhører Rossfjord skolekrets. Butikk er det både i Rossfjordstraumen (sørøstover) og i Kårvikhamn (sørvestover), og begge stedene ligger ca. 15 km fra Tennskjær.

Grunnkrets
Tennskjer grunnkrets tilhører Rossfjordområdet, og omfatter bygdene Tennskjær og Jøvik på nordsiden av Lenvikhalvøya. Areal: 18,07 km².

Innbyggere:

Bosetninger i Senja kommune
Bygder og grender i Troms og Finnmark
Havnebanen

Havnebanen var en 2,2 km lang forbindelse mellom Oslo V på Skøyen–Filipstadlinjen på datidens Drammenbanen og Oslo Ø. Strekningen gikk parallelt med Akershusstranda, rundt Akershus Festning, via Vippetangen.

Planleggingen av Havnebanen begynte etter at Oslo kommune overtok området rundt Akershus Festning fra den norske stat i 1897. Sprengings- og oppfølgningsarbeidene langs stranden ble påbegynt i 1898, og arbeide med asfaltering og skinnelegging startet i 1899.  Strekningen ble tatt i bruk til Vippetangen 11. januar 1907, resten av banen ble åpnet for trafikk 13. november samme år, og var den eneste forbindelsen mellom det vestlige og det østlige jernbanenettet. Mens Drammenbanen var smalsporet gikk det treskinnespor mellom Vestbanen og Vippetangen frem til rundt 1920. I August 1935 ble Havnebanen forlenget til Filipstad, samlet lengde ble dermed 3,7 km.

Havnebanen var primært en godsbane, og den ble kun sporadisk brukt til persontransport. Godstoget over Rådhusplassen ble brukt i handlingen i to Olsenbanden-filmer. Godstogene ble i mange år fremført med damplok, senere diesellok av type Di 2. Toget gikk under navnet «maleren», på grunn av diesellokets larm.

Kipptogene over Havnebanen var et kjent innslag i bybildet, ettersom toget blokkerte biltrafikken idet det passerte Rådhusplassen. Togene kjørte i gangfart. Det gikk alltid en jernbanemann foran lokomotivet og varslet togets ankomst ved å ringe med en bjelle. Da jernbanetunnelen Oslotunnelen åpnet i 1980 var det ikke lenger behov for Havnebanen. Den ble nedlagt samme år, og det meste av sporet ble fjernet i 1983. Senere er deler av traséen forbi festningsmurene omgjort til park, hvor også minnesmerket for jødene som ble deportert under andre verdenskrig er plassert. I 2003 vedtok Oslo bystyre å erklære Havnebanen som verneverdig for å hindre at det som gjenstår av Havnebanens trasé og tunneler gjenfylles.

Linjekart

|}

.

Referanser

Eksterne lenker
 Havnebanen i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
Havnebanen på Jernbane.net
 Oslo kommune, Byarkivet - bilde: Utsprenging av havnebanen langs Akershus festning i 1890
 Bilde av tog med damplok på Havnebanen over Rådhusplassen, 1964
 Oslobyarkiv, "Og så kom toget". En liten film om havnebanen, 1979

Nedlagte jernbanestrekninger i Norge
Jernbanestrekninger i Norge kun brukt av godstog
Jernbanestrekninger i Oslo
Jernbanestrekninger åpnet i 1907
1907 i Norge
Jernbanestrekninger nedlagt i 1983
Oslos samferdselshistorie
Linnea

For kvinnenavnet, se Linnea (navn)

 borealis 
 americana 
 longiflora 

Linnea (Linnaea borealis) er en dvergbusk i kaprifolfamilien Caprifoliaceae. Den regnes ofte som eneste art i slekten Linnaea, men blir også ofte slått sammen med slektene Kolkwitzia, Abelia og Dipelta. Planten er oppkalt etter Carl von Linné. Han selv omtalte den som «min blomma» og «min ört» (norsk:min urt). Den er Smålands landskapsblomst og Eidsbergs kommuneblomst. 

Linnea har tynne, krypende greiner som kan bli meterlange, med motsatte, butte, ovale vintergrønne blader 3-10 mm lange og 2-7 mm brede. Blomsterskaftet er opprett, 4-10 cm høye og blomstene sitter i par, dufter og har klokkeformete kronblad med blek rød eller hvit farge.

Den har en sirkumboreal utbredelse i Europa sør til Alpene, i Asia sør til nordlige deler av Japan, og i Nord-Amerika sør til Nord-California og Arizona i vest, og Tennessee i Appalachene i øst.

Linnea er delt inn i tre underarter:
 Linnaea borealis subsp. borealis – Europa
 Linnaea borealis subsp. americana – Nord-Amerika
 Linnaea borealis subsp. longiflora – Asia

Linnea har også blitt brukt i folkemedisinen, både som te og omslag, mot gikt, helvetesild og andre hudsykdommer.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Den virtuella floran (svensk)
 Urtekildens planteleksikon

Kaprifolfamilien
Hvite blomster
Røde blomster
Planter formelt beskrevet i 1753
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné
Kårvikhamn

Kårvikhamn (eller bare Kårvik) er ei bygd i Senja kommune i Troms og Finnmark, beliggede på fastlandssiden av Gisundet, ca. 27 km nord for Finnsnes. Tidligere var Kårvikhamn eget poststed (postnr. 9333), men i dag har bygda postadresse 9300 Finnsnes. Det er både barne- og ungdomsskole, barnehage, dagligvarebutikk og rekefabrikk i bygda, som har i underkant av 200 innbyggere. Mer en 25% av innbyggerne er barn under 16 år – bygda er kjent for sitt høye barnetall. Kårvik skole (1.-10.årstrinn) betjener den nordvestlige del av Lenvikhalvøya, fra Bjorelvnes til Aglapsvik.

Fylkesvei 263 går gjennom bygda. Det meste av bebyggelsen ligger langs den langstrakte Kårvika, men det bor også folk innover den 1,5 km lange Øverdalen.

Kårvik grunnkrets
Stort sett alle innbyggerne i Kårvik grunnkrets bor i Kårvikhamn og Øverdalen. Grunnkretsen er den midterste av de tre som tilhører Bjorelvnesområdet. Areal: 24,79 km².

Innbyggere:

Bosetninger i Senja kommune
Bygder og grender i Troms og Finnmark
Bhothe

Bhothe (eller bhothia, bhutia) er et navn som brukes på etniske tibetanere i Nepal.

Navnet ansees av noen for å være diskriminerende. Det er danna ut fra navnet for Tibet på nepali, og kan oppfattes som at det beskriver denne nasjonaliteten som utlendinger.

De finnes i hele Himalaya langs grensa mot Tibet, i distrikter som Bajura, Darchula, Humla, Dolpa, Surkhet, Mugu, Mustang, Manang, Kaski, Tanahu og Dhankuta.

Ei stor befolkning, som har bygd opp det viktigste senteret for tibetansk buddhisme utafor Tibet i Bodhnath rett øst for Kathmandu, har bodd i lang tid i Kathmandudalen. Denne befolkninga har i de siste 50 år vokst og fått mange nye klostre og læresteder som en følge av innvandring av tibetanske flyktninger.

Antallet som oppga at de regna seg som bhote i folketellinga i 2001 var 19 261.

Tibetanske flyktninger, som har kommet til Nepal etter opprøret i Tibet i 1950-åra, regnes som bhothe men er ikke med i dette tallet.

Områdene i det tynt bebodde, skrinne og fattige høyfjellet i Nepal er tradisjonelt dominert av grupper som bruker tibetanske språk, dyrker tibetansk buddhisme og har tibetansk kultur. Flere grupper regner seg likevel som egne folk, ved sida av den egentlige tibetanske nasjonaliteten som de står nær. 

Den største og mest kjente av disse gruppene er sherpa-folket. Thakali-folket, som over flere hundre år har utvikla seg til spesialister på bl.a. salthandel med Tibet, langdistansehandel og hotelldrift, er ei betydelig mindre, men svært godt kjent gruppe i Nepal.

Det er glidende overganger mellom hvem som her regnes som bare ei geografisk gruppe og hvem som regnes som et egentlig eget folkeslag.

Bhothe brukes mest om folk som ikke regnes til noen annen nasjonal undergruppe.

Både bhote og andre tibetansk-kulturelle folkegrupper som holder til i Himalaya kalles i andre deler av Nepal også kollektivt for himal.

Folkegrupper i Nepal
Japan Photo

Japan Photo er et dansk selskap innen fotografi og salg av fotoutstyr, via internett og butikkutsalg. Selskapet med underselskaper og avdelinger driftes i Norge av Japan Photo Holding Norge AS. Selskapet ble grunnlagt i Danmark i 1985 av Ib Nørholm. Navnet Japan Photo fikk kjeden fordi butikkene hovedsakelig solgte japansk fotoutstyr som eksempelvis Canon og Nikon.

I 1998 solgte Ib Nørholm sine aksjer i selskapet til det tyske konsernet CeWe Color, som er Europas største fotolaboratoriekonsern. I 2003 solgte daværende direktør Filip René Jensen sin aksjepost til samme konsern, slik at Japan Photo ble et heleid datterselskap i CeWe-gruppen, samtidig ble Stephan Stein direktør.

I Norge
Den første forretningen i Norge ble åpent i Fred Olsens gate i Oslo sommeren 1990. Kjedens konsept der kunden kunne forhåndsbetale for fremkalling og kopiering og betale med klippekort, ble fra starten en stor suksess. Kort tid etter kjøpte Japan Photo opp den tradisjonsrike fotoforretningen Rude Foto, for å posisjonere seg i det profesjonelle markedet. Navnet Rude Foto ble brukt på forretningen i Akersgata 43 frem til 2008, da forretningene i Oslo sentrum ble slått sammen til en stor butikk, lokalisert på Byporten.

I 2001 åpnet Japan Photo Sverige AB sine første butikker i Sverige, som et heleid datterselskap av Japan Photo Holding Norge AS. Gjennom hele 2000-tallet har selskapet gått gjennom en ekspansjon, og styrket sin posisjon i fotomarkedet. Høsten 2010 ble konkurrenten Eurofoto kjøpt opp og etablert som avdeling under Japan Photo Holding Norge AS. Eurofoto ble administrert som en avdeling, og produserte under eget merkenavn og profil. Eurofoto ble avviklet 1. september 2018.

Selskapets hovedkontor er lokalisert på Bjørndal i Oslo.

Referanser

Eksterne lenker 
 Japan Photos norske nettsider

Norske detaljistselskaper
Næringsliv i Oslo
Etableringer i 1985
Sandaker

Sandaker er et navn som kan ha flere betydninger:

 Sandaker er et strøk i Oslo.
 Sandaker er en grend i Ytre Soknedalen i Ringerike.
 Sandaker er et område i Lier.
 Sandaker er et etternavn.
Bårnås

Bårnås (Baarnaas i gamle kilder) er ei lita grend og et tidligere stoppested langs Bergensbanen i Soknedalen i Ringerike kommune, cirka 5 km sør for Sokna. Området har fått navn etter gården med samme navn, som ligger under Bårnåsåsen (240 moh) langs riksvei 7 og bredden av elva Sogna. Bårnåsåsen består som en steil sørvendt klippevegg og ligger omtrent halvveis mellom Veme og Sokna.

Grenda 
Bårnås tilhører Lunder sogn i Den norske kirke og sogner til Sokna skole. Stedet er mest kjent for sin nærhet til Holleia og den farlige avkjøringen fra riksvei 7 til Bårnås bru, ei bru som fører over til sørsiden av Sogna og grenden Tranby langs fylkesvei 177 til Bjerke ved Sokna. Avkjøringen ligger i en skarp kurve, med Bergensbanen og den stupbratte Bårnåsåsen like på oversiden. Fra Bårnås er det mulig å ta seg med bil nesten inn til Klomshue på Holleia.

I tidligere tider fantes det kolonialbutikk her, men denne er for lengst nedlagt. En elektrisk butikk som fantes på stedet ble flyttet til Hønefoss, der den fortsatt drives.

Området rundt Bårnås bru har i alle år vært svært utsatt for flom.

Gården 
Bårnås nevnes ikke i gamle diplomer og jordebøker før i 1723, men den er nok betydelig eldre enn dette. Den ligger under et framskytende berg i en åskam, slik at navnet nok har med dette å gjøre. Navnet er således trolig sammensatt fra de norrøne uttrykkene bergn og áss, altså berget i åsen i betydningen gården under berget i åsen. Gården er i dag delt i søndre og nordre Bårnås. Søndre Bårnås grenser til Nordre Gardhammar i Ytre Soknedalen. Bårnås har gårdsnummer 138 i Ringerike.

Se også 
 Tranby

Referanser 

Soknedalens geografi
Gårder i Ringerike
Paul Andreas Kaald

Paul Andreas Kaald (født 12. juni 1784, død 24. juni 1867) var en norsk kaperkaptein fra Trondheim. Han var en av de største norske kaperkapteinene fra kapertiden. Hans første tokt var i 1808. Det andre toktet i 1808 ble avbrutt da skipet ble tatt utenfor Skottland. Han kom tilbake til Trondheim i 1810. Tre år senere, i 1813, dro han nok en gang ut på tokt. Briggen «Anna Bruun» seilte ut med 14 kanoner og et mannskap på 60. Dette var en av de største kaperskipene som seilte ut fra en norsk havn. Toktet var svært vellykket og gjorde Kaptein Kaald til en rik mann.

Familien 
Han ble døpt 4. juli i Vår Frues kirke. Hans far var stavangermannen Albert Hansen Kold og hans mor var Jonetha Paulsdatter Kroppe. Faren hadde tre barn fra forrige ekteskap og fikk tre barn også med sin nye kone. Faren døde da Paul Andreas var fem år og moren giftet seg deretter med overtollbetjent Peder Olaus Høysager. De fikk fem barn. Paul Andreas hadde altså tre helsøsken og ni halvsøsken. Aldersforskjellen i søskenflokken var over 50 år.

Karriere 
Han dro til sjøs da han var 14 år og tok styrmannseksamen i 1803. Han mønstret på «Sara Marie» som forliste ved Nederland og var med «Magdalena & Benedicte» på flere turer i Middelhavet. Etter dette begynte han med kapertrafikk 24 år gammel, siden Napoleonskrigene gjorde han arbeidsledig.

Det første toktet var med sluppen «Den Kjække» i 1808. Kaptein på toktet var Sigismund Richelieu. Toktet var vellykket og Kaald førte et av skipene tilbake til Norge. «Den Kjække» ble imidlertid tatt av engelskmenn. Med hjelp fra rederen Johan Christian Vogelsang fikk han rustet «Eliza» til et nytt tokt. Kaald kalte det nyrustede kaperskipet «Den Flinke». Skipet ble tatt ved Skottland og Kaald havnet i fengsel i Edinburgh. Der ble han i to år.

Han vendte tilbake til Trondheim i 1810 og la ut på et tredje tokt i 1813. Briggen «Anna Bruun» seilte ut med 14 kanoner og et mannskap på 60. Toktet var svært vellykket og gjorde Kaptein Kaald til en rik mann.

Etter krigen 
Den 18. juli 1812 giftet han seg med hitterværingen Willadine Kjerstine Stub. Syv av deres ni barn vokste opp. Da krigen var over i 1814, stoppet kaperiet. Kaald kjøpte skonnerten «Isabella» og la ut på reise i Nordsjøen. Han var reder for skipet fra 1828. Skipet forsvant i 1834. I 1835 flyttet han til Hitra og slo seg ned på gården Grindvik. Der levde han av handel og gårdsdrift til han døde i 1867, 73 år gammel. Han ligger begravd på Fillan kirkegård, der hans kone også ligger.

Annet 
 Han tok bergensk skipperborgerskap i 1808. Han byttet dette i et trondhjemsk i 1817, før han i 1835 byttet dette i et handelsborgerskap.
 Han etterlot seg skipsjournaler fra kapertoktene og en dagbok fra fengselstiden i Skottland.
 Paul Andreas Kaald har fått en vei oppkalt etter seg på Ladehammeren i Trondheim. Gaten går i en sløyfe ut fra Ladehammerveien. Veien har fått navnet Kaptein Kaalds vei.
 Hans etterkommere lever i Norge og Skottland den dag i dag.
 Som kaperkaptein kan man kalle han en ‘statsautorisert sjørøver’.

Kilder 
 Familien Kaalds slektstre

Eksterne lenker 
 Adressa om Kaptein Kaald

Norske sjøfolk
Artikler i sjøfart-prosjektet
Sauropoder

se tekst

Sauropoder («øglefotinger») er en gruppe dinosaurer som omfatter det som ofte omtales som «langhalser». I klassisk systematikk regnes sauropsidene som en underorden under de øglehoftede dinosaurene. Gruppen omfatter flere av de mest kjente dinosaurene, bl.a. Diplodocus og Brachiosaurus. Sauropodenes nærmeste slektninger er de primitive prosauropodene.

Bygning og levevis 
Sauropodene var stort sett bygget ganske likt, med lang hals og hode og en stor, romlig kropp. Kroppen var båret opp av fire søyleaktige ben. De fleste artene kunne reise seg på to, muligens i forbindelse med kamper om dominans eller for å forsvare seg, og noen hadde ekstra lange tommelkør på forbeina.

Alle sauropodene var over 8 meter lange når de var ferdig utvokst.

Systematikk 
Denne systematikken følger Wilson & Sereno (1998), Yates (2003), Galton (2001),  og Wilson 2002, med taksonomiske nivåer etter Benton, (2004).

 Sauropoda
 Ammosaurus
 Anchisaurus
 ?Isanosaurus
 Kotasaurus
 Lessemsaurus
 Familie Blikanasauridae
 Familie Melanorosauridae
 Familie Vulcanodontidae
 Familie Cetiosauridae
 Familie Omeisauridae
 ?Familie Tendaguridae
 Gruppe Turiasauria
 Gruppe Neosauropoda
 Haplocanthosaurus
 ?Jobaria
 Overfamilie Diplodocoidea
 Familie Rebbachisauridae
 Familie Dicraeosauridae
 Familie Diplodocidae
 Undergruppe Macronaria
 Familie Brachiosauridae
 Familie Camarasauridae
 Familie Euhelopodidae
 Overfamilie Titanosauroidea

Kladistisk klassifisering 
Kladogramet under er en forenklet versjon av det fremmet av Wilson, 2002.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Dinosaurer
Nasjonalt senter for fostermedisin

Nasjonalt senter for fostermedisin ligger i Trondheim. Senteret ble opprettet i 1989 og hadde utspring i Ultralydlaboratoriet ved daværende Regionsykehuset i Trondheim. Senterets oppgaver er todelt: de har 18-ukers rutineunersøkelse for en region i Midt-Norge samt at de er det nasjonale ressurssenteret for fosterdiagnostikk og har det nasjonale ansvaret for å utføre en del fosterdiognostiske inngrep. Gravide kvinner fra hele landet blir henvist dit fra sitt lokale sykehus.

Eksterne lenker 
 Nasjonalt senter for fostermedisin

Norges helsevesen
Tarnów

Tarnów er en by distriktsnivåstatus i det sørlige Polen ved elven Biała. Den ligger i det lillepolske voivodskap, og har en befolkning på 117 560 (2005).

Eksterne lenker 
 

Byer i det lillepolske voivodskap
Fat Joe

Jose Antonio Cartagena (født 19. august 1970 i The Bronx, New York, USA) bedre kjent under sitt artistnavn Fat Joe, er en amerikansk rapper og skuespiller.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Rappere fra USA
Personer fra New York City
Psykofarmaka

Psykofarmaka (nervemedisin) er en gruppe reseptpliktige legemidler med virkning på nervesystemet og som brukes ved ulike psykiske lidelser.

Klassifisering 
Psykofarmaka kan deles i fire grupper:

 Anxiolytika er beroligende/angstdempende midler som brukes ved nevroser preget av angst/uro.
 Hypnotika/sedativa brukes hovedsakelig ved søvnløshet.
Begge disse gruppene består i all hovedsak av benzodiazepiner. De er potensielt avhengighetsskapende og går inn i B-preparatgruppen, dvs legemidler som følges spesielt med tanke på misbruk. Disse legemidlene må pasientene i sin helhet betale selv. Det gis ingen refusjon via blå-reseptsystemet.
Antidepressiva brukes ved depressive lidelser og består hovedsakelig av to typer: tricykliske antidepressiva (TCA) og selektive serotoninreopptakshemmere (SSRI). De sistnevnte har blitt brukt i Norge siden 1990-tallet og har noe misvisende vært omtalt i mediene som «lykkepiller».
Antipsykotika brukes ved alvorligere psykiske lidelser som schizofreni og andre psykoser. I lavere doser har de også vært brukt ved angst- og depresjonstilstander.
Antidepressiva og antipsykotika dekkes vanligvis over blåreseptsystemet.

Virkningsmekanisme 
Psykofarmaka virker på sentralnervesystemet. Fullstendig virkningsmekanisme er ikke forstått, men synapsene utøver en viktig rolle. En transmitter frigjøres fra et presynaprisk nevron til en synaptisk spalte der den binder seg til en reseptor på det postsynaptiske nevron. Transmitteren fungerer som agonist på reseptoren.

Balansen mellom transmitter og reseptorer har betydning for depresjoner som kan reguleres ved hjelp av psykofarmaka. Medikamentene opptrer da enten presynaptisk eller postsynaptisk, og de kan være enten som agonister eller som hemmere.

Se også 
Behandling av sinnslidelser gjennom tidene

Litteratur 
 O. Lingjærde: Psykofarmaka. Høyskoleforlaget 2001.
 NOU 1999: 13 Kvinners helse i Norge

Eksterne lenker
 Legemiddelhåndboka
 NOU 1999: 13 «Kvinners helse i Norge»

Psykiske lidelser og atferdsforstyrrelser
Antidepressiva

is:Geðlyf
Stanisław Wojciechowski

Stanisław Wojciechowski (født 15. mars 1869 i Kalisz, død 9. april 1953 i Warszawa) var president i Den andre polske republikk fra 1922 til 1926. Han ble avsatt gjennom Józef Piłsudskis statskupp («maikuppet») i 1926.

Referanser 

Wojciechowski, Stanislaw
Personer fra Kalisz
Den hvite ørns orden