alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Skihopping under NM på ski

Skihopping under NM på ski omfatter medaljevinnerne i skihopping (spesielt hopp, senior) under NM og stedene de enkelte mesterskapene ble arrangert. Det er også tatt med ei liste over vinnerne av Damenes pokal (beste hopper) under hovedlandsrennet (NM) i årene 1909-1932, før spesielt hopprenn ble innført i mesterskapet.

Historie 
Norges Skiforbund ble stiftet 21. februar 1908, og det første hovedlandsrennet (NM) ble arrangert på Lillehammer året etter. De første årene besto hovedlandsrennet bare av 30 km langrenn og kombinert. Det første forslaget om å innføre spesielt hopprenn i hovedlandsrennet ble fremmet i 1910, men først i 1933 ble det første spesialhopprennet arrangert, etter at skitinget hadde sagt nei seks ganger. Fra og med 1938 ble hovedlandsrennet erstattet av det offisielle norgesmesterskapet.

NM i årene 1941-1945 ble ikke arrangert på grunn av 2. verdenskrig og idrettsstreiken. I 1944 ble det imidlertid arrangert et (uoffisielt) norsk krigsmesterskap på ski i Sollefteå i Sverige, med vanlige NM-øvelser, deriblant hopp.

Før 1965 ble det bare hoppet i én bakke. Lagkonkurranse (kretslag) ble første gang arrangert i 1987. Kvinneklasse i NM ble innført i 2002 (sommer) og 2003 (vinter).

NM i stor bakke i 2007 ble avlyst på grunn av dårlig vær. Mesterskapet ble i stedet avviklet på plast i oktober.

Flere kombinertløpere har markert seg med gode resultater i NM i spesielt hopp. Den eneste kombinertløperen som har blitt norgesmester individuelt i spesielt hopp er Arne Larsen, som vant i 1962. Andre kombinertløpere med medalje i hopp er Simon Slåttvik (bronse 1950), Sverre Stenersen (sølv 1958), Tormod Knutsen (sølv 1960), Gjert Andersen (bronse normalbakke 1969), Tom Sandberg (bronse normalbakke 1977), Fred Børre Lundberg (delt bronse normalbakke 1994), Bjarte Engen Vik (bronse normalbakke 1998) og Jarl Magnus Riiber (sølv normalbakke 2016). Petter Tande ble norgesmester for lag da Sør-Trøndelag vant i 2003.

Menn

Damenes pokal
Damenes pokal ble tradisjonelt gitt til den beste hopperen i kombinertrenn. I hovedlandsrenn hadde ikke denne premien samme status som senere års medaljer til vinnere av det spesielle hopprennet, men den gir likevel en god indikasjon på hvem som var mesterskapets beste hopper.

Vinter

Sommer (uoffisielt)

Kvinner

Vinter

Sommer (uoffisielt)

Se også
Kombinert under NM på ski
Liste over norgesmestere i langrenn

Kilder og referanser

Hovedkilder
Arne Thoresen: Lengst gjennom lufta. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6. s. 334-341
Orklahopp: NM ski nordiske grener
Karsten Alnæs: Jeg spenner mine ski – Historien om norsk skikultur. Aschehoug, Oslo 2007. ISBN 978-82-03-23457-6, s. 278-289
P. Chr. Andersen og Ragnar Wold (red.): Sport i navn og tall. 2. utgave. Schibsted, Oslo 1958 (s. 344, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Erling Ranheim (red.): Norske skiløpere - Skihistorisk oppslagsverk i 5 bind - Østlandet Nord. Skiforlaget - Erling Ranheim, Oslo 1955 (s. 101 og 103, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)

Andre kilder og referanser

Skihopping i Norge
Norgesmesterskapet på ski
Lister over sportsutøvere
Steve Seymour

Stephen «Steve» Andrew Seymour (født 4. oktober 1920 i New York City, død  18. juni 1973 i Los Angeles) var en amerikansk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1948 i London.

Seymour vant en olympisk sølvemedalje i friidrett under Sommer-OL 1948 i London. Han kom på andreplass i spydkast med et kast på 67,56 meter bak finske Tapio Rautavaara som vant med 69,77.

OL-medaljer 
 1948  London  -  Sølv i friidrett, spydkast

Eksterne lenker 
 

Spydkastere fra USA
Olympiske sølvmedaljevinnere for USA
Medaljevinnere under Sommer-OL 1948
Deltakere for USA under Sommer-OL 1948
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1948
Jan-Olav Løyning

Jan-Olav Løyning (født 24. august 1986) er en norsk bandyspiller. Han spiller for Stabæk. Han har også spilt ett år i Sverige for Gripen.

Løyning har 8 NM-gull på elitenivå, samt flere juniorgull. Han har 30 A-landskamper, pluss en rekke kamper for aldersbestemte landslag. I 2004 vant han Dynamo-prisen i Stabæk Bandy for årets mest fremgangsrike ungdomsspiller. 

Han er bror av Petter Løyning, som også er bandyspiller for Stabæk.

Meritter 
10 NM Gull Elite. 

30 + A Landskamper

Referanser

Norske bandyspillere
Fødsler i 1986
József Várszegi

József Várszegi (født 7. september 1910, død 12. juni 1977) var en ungarske friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1948 i London.

Várszegi vant en olympisk bronsemedalje i friidrett under Sommer-OL 1948 i London. Han kom på tredjeplass i spydkast bak finske Tapio Rautavaara og Steve Seymour fra USA.

OL-medaljer 
 1948  London  -  Bronse i friidrett, spydkast

Eksterne lenker 
 

Ungarske spydkastere
Olympiske bronsemedaljevinnere for Ungarn
Deltakere for Ungarn under Sommer-OL 1936
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1936
Medaljevinnere under Sommer-OL 1948
Deltakere for Ungarn under Sommer-OL 1948
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1948
Deltakere for Ungarn under Sommer-OL 1952
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1952
Deltakere for Ungarn under EM i friidrett 1934
Deltakere for Ungarn under EM i friidrett 1938
Ungarske mestere i friidrett
Hyen Idrettslag

Hyen Idrettslag (Hyen IL) er et fleridrettslag fra Hyen i Gloppen kommune. Laget ble stiftet i 1906, og har gjennom årene hatt tilbud sentrert rundt hovedidrettene friidrett og langrenn. Idrettslaget har senere også hatt en aktiv fotballgruppe. 

Idrettslagets mest kjente profiler er brødrene Morten Aa Djupvik, landslagstrener for Norges A-landslag i langrenn og den noe yngre langrennsløperen Roger Aa Djupvik.

Historie 
På 2000-tallet slo langrennsgruppa i Hyen IL seg sammen med Fjellhug/Vereide IL til Fjellhug/Vereide Hyen IL. Laget har stilt stafettlag under NM, og på den måten utnyttet ferdighetene til både Oddbjørn Hjelmeset og Roger Aa Djupvik, med gode plasseringer som resultat.

Anlegg 
Idrettslaget har bygget Hyen stadion i forbindelse med Hyen skole. Idrettshallen ved skolen nyttes til lagets treninger på kveldstid.

Laget nytter i tillegg det storslagne naturen i dalførene med en rekke oppkjørte skiløyper.

Arrangement 
I en årrekke har idrettslagene Brodd IL fra Rygg og Hyen IL og hatt en årlig pokalkamp i friidrett.

I forbindelse med det årlige arrangementet Friluftshelga i Hyen står idrettslaget for Hyen Triathlon.

Kjente personer 
 Morten Aa Djupvik, (f. 1975), landslagstrener for Norges A-landslag i langrenn 
 Roger Aa Djupvik (f. 1981), langrennsløper
 Jon Rolf Skamo Hope (f. 1998), langrennsløper

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Hyen IL på Hyen.com
 Idretten i Gloppen hos NRKs fylkesleksikon

Idrettslag i Gloppen
Idrettslag etablert i 1906
Fotballag i Sogn og Fjordane
Fotballag etablert i 1906
Hyen
Storelva (Bergen)

Storelva, også kalt Arnaelva, munner ut i Arnavågen ved Øyrane Torg i Indre Arna. Den er Bergens eneste lakseelv. Det er ikke uvanlig å ta laks på 10-15 kg her. I 2009 ble en ny laksetrapp åpnet, noe som forlenget laksens vandremulighet med 3000 meter i elven.

Vannføringen kommer fra Haukelandsvatnet, og fra Gullfjellet via Skåldalselva fra Osavatnet, og fra Reppadalen og noen mindre tilløp.

Eksterne lenker
 Arna Sportsfiskarlag
 Indre Arna Info

Arna
Elver i Bergen
Filet

Filet (fra fransk: filet, «nettverk», av fil, «tråd») betegner det lange, smale kjøttstykket som skjæres ut langs ryggraden på slakt av storfe, vilt og svin. Fileten er i hovedsak hentet fra den lange ryggmuskelen/-ryggstrekkeren (longissimus dorsi), indrefileten fra store lendemuskel (psoas major). Filet brukes også om renskårne, benfrie stykker av fugl, fisk og sild. Både ryggstykker og hele sider av fisk omtales som fileter, de kan være med og uten skinn, alt etter hva som er hensiktsmessig for videre foredling og bruk.

Filet brukes også innen bokbinderfaget om forgylte linjer og finmønstret dekor på en bokrygg og om håndarbeider som lages på en nettbunn.

Referanser 

Kjøtt
Sjømat
Håndverk
Ord og uttrykk
Judy-Joy Davies

Judy-Joy Davies (født Judith Joy Davies; 5. juni 1928 i Melbourne, død 27. mars 2016 samme sted) var en australsk svømmer som deltok i de olympiske leker 1948 i London og 1952 i Helsingfors.

Davies vant en olympisk bronsemedalje i svømming under Sommer-OL 1948 i London. Hun kom på tredjeplass på 100 meter ryggsvømming for kvinner bak Karen Harup fra Danmark og amerikanske Suzanne Zimmerman.

OL-medaljer 
 1948  London -  Bronse i svømming, 100 meter rygg, damer

Referanser

Eksterne lenker 
 

Australske svømmere
Medaljevinnere under Sommer-OL 1948
Deltakere for Australia under Sommer-OL 1948
Svømmere under Sommer-OL 1948
Deltakere for Australia under Sommer-OL 1952
Svømmere under Sommer-OL 1952
Olympiske medaljevinnere i svømming
Total Recall (1990)

Total Recall er en amerikansk actionthriller- og science fictionfilm fra 1990 regissert av Paul Verhoeven. Filmen er satt i fremtiden der menneskeheten har etablert kolonier på Mars. En mann ved navn Douglas Quaid bor på jorden, men plages av drømmer om at han egentlig er spesialagent på Mars. Etter en sjokkerende opplevelse reiser han til Mars for å finne ut av ting. Der blir han trukket inn i et mysterium som gjør at han begynner å tvile på sin egen identitet. Hovedrollen spilles av Arnold Schwarzenegger, mens sentrale biroller spilles av Sharon Stone, Rachel Ticotin, Michael Ironside og Ronny Cox. Manus er basert på en novelle fra 1966 skrevet av Philip K. Dick.

Filmen har fått brukbar omtale hos kritikerne og ble en forholdsvis stor publikumssuksess. Den vant en Saturn Awards for beste science fiction-film.

I 2012 kom en nyinnspilling med samme tittel.

Handling 
Året er 2075. Douglas Quaid blir revet ut av hverdagens fredelige virkelighet når han begynner å bli plaget av drømmer om at han er spesialagent på planeten Mars. Etterhvert blir han usikker om drømmene er fantasi eller virkelighet. Etter en rekke uvanlige hendelser reiser han til Mars for å komme til bunns i saken. Der blandes han inn i et mysterium som gjør at hans egen identitet blir trukket i tvil.  Han blir involvert i en voldelig konflikt mellom presidenten og mutantene som bor der. Alt synes å ha opphav i et opplevelsesbyrå kalt Rekall.

Om filmen

Popularitet og økonomi 
Total Recall ble en stor publikumssuksess. Den innbrakte $261 millioner på verdensbasis, hvorav $119 millioner i USA alene. Den ble den femte mest innbringende filmen på verdensbasis i 1990 og den syvende mest innbringende i USA.

Produksjonskostnadene er anslått til 65 millioner dollar.

Anmelderne 
Filmen ble godt mottatt av de amerikanske anmelder, noe som gjenspeiles i at den har fått 82 % på Rotten Tomatoes. Roger Ebert i Chicago Sun-Times gav den 3,5 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin har gitt den 3 av 4. 

Dagbladet gav den terningkast to, Arbeiderbladet fire, mens VG gav den terningkast tre. Den norske nettstedet CINERAMA gav den terningkast fire i 2000.

Priser og nominasjoner 
Den ble tildelt to Saturn Awards (beste sci-fi film, beste kostyme), og én Oscar (beste visuelle effekter).

Annet 
Store deler av filmen ble innspilt i Mexico.

Filmen var opphav til en kortlivet TV-serie kalt Total Recall 2070, som gikk på Showtime i 1999. De ledene rollene i denne spilles av Michael Easton  og Karl Pruner. Den handler om to etterforskere, den ene menneske og den andre androide, som etterforsker alvorlig kriminalitet begått av avanserte androider. 

Filmen Minority Report, fra 2002, var opprinnelig tenkt som en oppfølger til Total Recall. Den var alt under planlegging i 1992, men etter flere utsettelser bestemt filmselskapet at den heller skulle lages som en selvstendig film uten tilknytning til Total Recall.

I rollene

Referanser

Eksterne lenker 
 

Science fiction-filmer fra USA
Actionthrillere fra USA
Dystopiske filmer
Filmer fra 1990
Engelskspråklige filmer
Filmer satt i fremtiden
Filmer lagt til Mars
Filmer satt til 2070-årene
Cinerama.no

Cinerama.no (tidligere kjent som DVDnett) er en norsk nettside for DVD-filmer som har eksistert siden 1998. Nettstedet anmelder ferske DVD-utgivelser og bedømmer både filmen i seg selv og DVD-versjonen. Kriteriene for DVD er bilde- og lyd-kvalitet samt eventuell ekstamateriale. CINERAMA gir to terningkast per film: En for selve filmen og en for selve DVD-utgaven.

I 2007 skiftet de navn fra DVDnett til CINERAMA.

Siden ble lansert i 1998 og har flere fellestrekk med DVDarkivet.

Statistikk
CINERAMA var i oktober 2009 ranger som nummer 1 220 099 på Alexa Internet over de mest besøkte nettsidene i verden. Den var nummer 10 213 over mest besøkte norske nettsteder. Tallene viste at 79% av nettsidens brukere kom fra Norge.

Referanser

Eksterne lenker
 Hjemmeside

Norske nettsteder
Filmnettsteder
Etableringer i 1998
Den unge Fleksnes

Den unge Fleksnes er en norsk komiserie og julekalender som ble sendt på TVNorge i 2010. Serien handlet om Marve Fleksnes som ung. Figuren er fra før kjent gjennom komiserien Fleksnes fataliteter. Rollen som den unge Fleksnes spilles av Reidar Fredrik Frydenlund. Serien var den siste som Rolv Wesenlund medvirket i før sin død i 2013.

Innspillingen av serien startet på Stabekk skole i april 2009.

Premieren ble sett av .

VGs TV-anmelder gav den terningkast fire.

Serien ble sendt i reprise på TVNorge i 2013 og 2016 sammen med Nissene over skog og hei.

Handling 
Marve Fleksnes (Reidar Fredrik Frydenlund) bor sammen med moren sin i en leilighet i Oslo på begynnelsen av 1960-årene. Hoveddelen av historien er at Marve blir forelsket i den nye jenta i klassen, Veronica Knutsen (Helene Sommerset Busengdal) og derfor benytter seg av enhver anledning til å bli bedre kjent med henne. Når skolen skal sende en duett til en større talentkonkurranse, blir det Veronica som tar jenteplassen, og alt er lagt opp til at Christian August (Kristian Holten Bjerke), Marves rival, skal ta gutteplassen i duetten. På tross av total tonedøvhet gjør Marve alt han kan for at han skal få plassen istedenfor Christian August. Den sjenerte kameraten Nils Johan (Jonas Wangsmo) er imidlertid svært god til å synge og blir derfor sentral i planen Marve har om å kapre gutteplassen.

Under månen 
Sangen som duetten skal synge, heter «Under månen» og er skrevet av frøken Larsen. Den omtales imidlertid ofte feil som «En drøm om jul», men dette er de fire første ordene i det første verset. I TV-serien hadde Helene Sommerset Busengdal (som spilte rollen som Veronica) selv kvinnestemmen i sangen, mens Tarjei Langseth Rysstad hadde mannsstemmen.

Bihistorier 
Det er også andre historier seerne blir presentert for, blant annet:
 Romansen mellom to av lærerne på skolen Marve går på, frøken (Rita) Larsen (Marte Engebrigtsen) og gymlærer (Øyvind) Arnesen (Atle Antonsen)
 Rektorens (Finn Schau) stadige forsøk på å slippe unna ting kona Astrid vil at han skal gjøre, ved å la Marve ringe til henne og fordreie stemmen sin for å lure henne
 Moder'n Fleksnes (Ulrikke Hansen Døvigen) som diagnostiseres med «støv på hjernen» og sendes til Svestad Hvilehjem der Doktor Hansteen og hans kompanjonger gjør iherdige forsøk på å hjelpe pasientene. Av denne grunn sørger hun for at Marves onkel, dansken Harald, kommer og passer på Marve de 14 dagene hun vil være borte. Onkel Harald har imidlertid blitt vegetarianer siden forrige gang de så ham, og dette får stor innvirkning på oppholdet.
 Den svenske naboen til Marve og Moder'n som forsøker å livnære seg av å skrive kransekakevitser, til tross for sin ekstremt dårlige humor

I andre media 
Det ble utgitt en CD-plate med sangene fra serien.

Rolleliste

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske julekalendere på TV for barn
Norske komiserier
TV-produksjoner på TVNorge
Fleksnes
Norske barneserier
Norske TV-serier fra 2010-årene
Wall of Sound

Wall of Sound «lydmuren» er en metode for produsering av pop- og rockemusikk som ble utviklet av produsenten Phil Spector i første halvdel av 1960-årene, særlig i samarbeidet med lydteknikeren Larry Levine. 

Denne består av et fortettet lydbilde i mange lag som ga en svært virkningfull og dramatisk effekt på den tids lydutstyr, som var dominert av mellombølge-radio og jukebokser som de viktigste kanaler for spredning av popmusikk. Disse teknologiene la i lydgjengivelsen vekt på tonene i mellomtoneregisteret, noe som gir et betydelig mer «avrundet» lydbilde enn de senere tiårenes teknologi, som i mye større grad er preget av klar og gjennomtrengende diskant. To av flere tydelige eksempler på sanger som er produsert på denne måten er blant andre «Da Doo Ron Ron» med The Crystals fra 1963 og «You've Lost That Lovin' Feelin'» med The Righteous Brothers fra 1964.

Spector bygget opp «lydmuren» gjennom å ta i bruk store grupper av musikere på innspillingene, hvorav mange spilte de samme stemmer og toner samtidig i delvis orkestrerte arrangementer. Disse store musikergruppene, som besto av både orkesterinstrumenter som strykere og blåsere og typiske rockeband-instrumenter som elektriske gitarer, ble presset inn på et lite areal i Spectors Gold Star-studio, der romklangen som reflekterte fra veggene bidro til å fortette lyden og få klangen av de enkelte instrumentene til å smelte sammen til en helhet der det er vanskelig å skille dem fra hverandre. Spector brukte teknikken i produksjoner for over hundre musikere. Spectors stil har blitt mye kopiert blant annet av såkalt symfonisk rock. Med synthesizere ble det lettere å gjenskape effekten uten å bruke mange musikere.

Dette tette lydbildet skilte seg ut fra den vanlige populærmusikken på den tiden som vektla en «ren og pen» vokal med et mer forsiktig og diskret akkompagnement, gjerne med klaver eller «lette» strykere. Spectors røffere arrangementer ble laget for de dengang nye bærbare transistorradioene, som ungdom begynte å ta med seg på gaten, i parken og på stranden og hvor hans musikk forble hørbar til tross for den etter vår tids oppfatning dårlige lydkvaliteten på disse radioene. Hans måte å lage musikk på, og det gjennomslaget den fikk, må derfor sees i sammenheng med de store ungdomskullene (babyboom etter krigen) og den nye ungdomskulturen som vokste fram på 1960-årene. Også den tidlige Elvis Presley kan sees som en del av den i denne sammenheng tradisjonelle populærmusikken, hans nyskaping i dette perspektivet var scenefremføringen og måten han brukte den «rene og pene» vokalen på. Tilsammen kan en si at Presley og Spector på hver sin måte har vært to viktige forutsetninger for musikkutviklingen utover på 1960-tallet og videre.

Referanser 

Musikkproduksjon
Musikalske teknikker
Phil Spector
Musikkterminologi
Sabaudia

Denne artikkelen er om byen i Italia. For kommunen i Brasil, se Sabáudia.

Sabaudia er en by i den italienske provinsen Latina i Lazio-regionen. Den er en kystby og turisme er byens hovednæringsvei.

Historie
Sabaudia er en av flere byer som er bygget på tørrlagte sumpområder nær Roma. Sumpene ble drenert på ordre fra Mussolini, og byene ble bygget for at fascistregimet vise fram de drenerte sumpene og å sørge for boligområder til den stadig økende befolkningen i Italias storbyer.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Sabaudia on-line

Byer i Lazio
Kommuner i provinsen Latina
Arkitektur N

Arkitektur N er et norsk arkitekturfaglig tidsskrift og presentasjonsorgan for norske arkitekter, interiørarkitekter og landskapsarkitekter. Det utgis av Norske arkitekters landsforbund (NAL) og  har en samarbeidsavtale med Norske landskapsarkitekters forening, og Norske interiørarkitekters og møbeldesigneres landsforening (NIL) om redaksjonelt samarbeid med NALs tidsskrifter. Arkitektur N utkommer med seks utgaver i året i et opplag på rundt . Ingerid Helsing Almaas var redaktør fra 2004 til 2017. Nåværende redaktør er Gaute Brochmann.

Tidsskriftet har vært utgitt under navnet Byggekunst siden 1919, og skiftet navn til Arkitektur N i 2007. Det har som ambisjon «å fungere som arkitektfagets vindu mot omverden, som et registreringssted for arkitektonisk interessante byggverk og prosjekter, som et forum for arkitektfaglig utvikling og som en ressurs for det offentlige ordskiftet om arkitektur».

Arkitektur N er godkjent som vitenskapelig publiseringskanal på nivå 1. Redaktørplakaten ligger til grunn for den redaksjonelle virksomheten. Arkitektur N er medlem av Fagpressen og Norsk Tidsskriftforening. 

Tidsskriftet fikk i 2019 Norsk Tidsskriftforenings pris Årets tidsskrift.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Architecture Norway
 Norske arkitekters landsforbund
 Norske interiørarkitekters og møbeldesigneres landsforening
 Norske landskapsarkitekters forening

Norske vitenskapelige tidsskrifter
Publikasjoner etablert i 2007
Nivå 1-tidsskrifter
Arkitektur i Norge
Åpenhetsprisen

Åpenhetsprisen er en pris som hvert år fra 2004 deles ut av Mental Helse Norge på Verdensdagen for psykisk helse 10. oktober til en person eller grupper som har gjort en spesiell innsats innenfor synliggjøring av åpenhet om psykisk helse. Åpenhetsprisen består av et kunstverk samt en gavesjekk på 10 000 kroner som gis videre til et godt formål.

Tildelinger

 
 2004: Finn Abrahamsen
 2005: Paal André Grinderud
 2006: Simon Flem Devold
 2007: Marco Elsafadi
 2008: Sarita Skagnes
 2009: Stig Inge Bjørnebye
2010: Arnhild Lauveng
 2011: Fabian Stang
 2012: Brede Bøe
 2013: Cathrine Langfjell Torsvik
 2014: Lene Marlin og Eline Medbøe
 2015: Jan Erik Larssen
 2016: Agnete Johnsen
 2017: Steinar J. Olsen
2018: Else Kåss Furuseth
2019: Thomas Seltzer
2020: Marianne Mjaaland
2021: Lars Erik Lund 
2022: Abid Raja og Petter Nyquist

Referanser

Norske priser
Utmerkelser etablert i 2004
Mental helse
William Nordhaus

William Dawbney Nordhaus (født 31. mai 1941 i Albuquerque, New Mexico) er en amerikansk økonom.

Nordhaus studerte ved Yale University der han tok bachelorgrad (B.A.) i 1963 og deretter forsvarte han doktorgraden (Ph.D.) i økonomi ved Massachusetts Institute of Technology i 1967. Sidan 1967 har han hovedsakelig virket ved Yale University, fra 1973 som full professor.

Han har drevet forskning innen energiøkonomi og miljøøkonomi, spesielt de økonomiske aspektene av redusert karbondioksidutslipp og klimaendringer.

I 1977-1979, i Jimmy Carters presidenttid, var Nordhaus medlem av Council of Economic Advisers, en gruppe på tre økonomiske rådgivere for USAs president.

Nordhaus er medlem av National Academy of Sciences og American Academy of Arts and Sciences.

I 2018 ble han sammen med Paul Romer tildelt Nobelprisen i økonomi.

Referanser

Eksterne lenker 
 William Nordhaus nettside ved Yale
 A New Solution: The Climate Club 4.June,2015 issue of New York Review of Books regarding Climate Shock: the economic consequences of a hotter planet by Martin Weitzman and Gernot Wagner

Økonomer fra USA
Personer fra Albuquerque
Medlemmer av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel