alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Roa Evangeliesenter

Roa Evangeliesenter var et av sentrene i Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter. I 2008 var Evangeliesenteret i en presset økonomisk situasjon og valgte å legge ned virksomheten. 

Roa Evangeliesenter lå på Roa på Lunner på Hadeland. Senteret hadde plass til 14 jenter. Bestyrere er Anita og Steinar Alderssjøen (år 2006).

Roa Evangeliesenter var det aller første Evangeliesenteret og oppstartet i 1983. Stedet var tidligere lensmannsgård og garveri. Det begynte som et hjelpetiltak for menn («guttesenter»), men senere som et rehabeliteringssenter for kvinner («jentesenter»).

Evangeliesenteret 
Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter, til vanlig kalt Evangeliesenteret, er en diakonal kristen frivillig organisasjon som driver arbeid mot rusavhengige, med avvenning fra rus og hjelp til å begynne «et nytt liv». Evangeliesenteret er Norges største hjelpetiltak for russkadde.

Eksterne lenker 
 www.evangeliesenteret.no/

Evangeliesenteret
Kultur i Lunner
Organisasjoner opphørt i 2008
Solbakken Evangeliesenter

Solbakken Evangeliesenter var et av sentrene i Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter. I 2008 var Evangeliesenteret i en presset økonomisk situasjon og valgte å legge ned virksomheten. 

Solbakken Evangeliesenter lå i Heddal, ved Notodden. Senteret hadde plass til 20 gutter. Bestyrer var Idar Jensen (år 2006).

Solbakken evangeliesenteret lå på en landeiendom med god utsikt over bygda. De drev litt med husdyrhold som hobbyvirksomhet, noe som var populært blant «guttene».

Evangeliesenteret 
Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter, til vanlig kalt Evangeliesenteret, er en diakonal kristen frivillig organisasjon som driver arbeid mot rusavhengige, med avvenning fra rus og hjelp til å begynne «et nytt liv». Evangeliesenteret er Norges største hjelpetiltak for russkadde.

Eksterne lenker 
 www.evangeliesenteret.no/

Evangeliesenteret 
Kultur i Notodden
Organisasjoner opphørt i 2008
Varna Evangeliesenter

Varna Evangeliesenter er et av sentrene i Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter.

Varna Evangeliesenter ligger på Sperrebotn vel en mil utenfor Moss. Senteret har plass til 55-60 beboere, pluss personell. Bestyrer er Ole Sletten (2019).

Senteret består av flere større bygninger, samlet rundt et gårdstun. Blant annet en stor skolebygning hvor Evangeliesenterets Bibelskole holder til. Senteret har et eget snekkerverksted hvor beboerne kan få arbeidstrening. Andre arbeidstreningsoppgaver kan være i bruktbutikken, snekkerverksted, vedlikehold, systue, sykkelverksted og annet forefallende arbeid. Stedet har også en fotballbane. Låvebygningen er innredet til bruktbutikk på 1000 kvm. Bruktbutikken er åpen fra 10.00-16.00 ma-fre og 10.00 - 14.00 lørd. 

Obligatoriske kurs i rus og rusbehandling (rusomsorg) for ledere og medarbeidere holdes regelmessig på Varna.

Evangeliesenterets bibelskole 
Evangeliesenterets bibelskole er en bibelskole med plass for inntil 60 elever. Flere av elevene er tidligere rusmisbrukere som har vært til rehabilitering i Evangeliesenteret. Noen av disse har ikke fullført ordinær skolegang, derfor undervises det i norsk, engelsk og matematikk, noe som ikke er vanlig ved bibelskoler.

Evangeliesenteret 
Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter, til vanlig kalt Evangeliesenteret, er en diakonal kristen frivillig organisasjon som driver arbeid mot rusavhengige, med avvenning fra rus og hjelp til å begynne «et nytt liv». Evangeliesenteret er Norges største hjelpetiltak for russkadde.

Eksterne lenker 
 Evangeliesenteret
 Evangeliesenterets bibelskole

Evangeliesenteret
Skoler tilknyttet Pinsebevegelsen i Norge
Internatskoler
Utdanning i Moss
Østerbo Evangeliesenter

Østerbo Evangeliesenter er et av sentrene i Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter.

Østerbo Evangeliesenter ligger på Østerbo ved Halden. Østerbo er Evangeliesenterets største hjem. Senteret har plass til mer enn 70 beboere til enhver tid, fordelt på flere paviljonger. Det er et stort kjøkken med tilhørende spisesal, administrasjonsbygg, boliganlegg for de ansatte . Bestyrer er Kjetil Sterri-Mørch (år 2015).

Østerbo Evangeliesenter kan ta seg av personer med rusproblemer og familier. Evangeliesenteret har Vernepleier, sosionom og sykepleier. 

Den store Bunessjøen, som omgir store deler av eiendommen, gir rekreasjonsmuligheter som fiske, bading og andre fysiske aktiviteter.

Bondegården er på ca. 200 mål, og har dyr i fjøset. Dette er populært og setter preg i miljøet.

Historie 
Eiendommen og bygningene til Østerbo Evangeliesenter ble opprinnelig utviklet gjennom Østerbo sentralhjem.
I 1961 ble Østerbo sentralhjem etablert med Eleanor Hofgaard som styreformann, dette som en institusjon for innbyggere som da ble kalt psykisk utviklingshemmede.  Eleanor Hofgaard var en ildsjel som allerede i 1951 startet arbeidet med å få bygget et slikt hjem gjennom «Fylkeskomitéen for åndsvakesaken i Østfold».
I 1970 ble Østerbo overtatt av Østfold fylkeskommune, som en direkte følge av «Sykehusloven». Østerbo sentralhjem ble utbygget til 42 bygninger, med areal på 16 000 kvadratmeter, og hadde en periode over 160 beboere.
I 1989 hadde Østerbo sentralhjem 119 beboere fra 30 kommuner, 340 ansatte – herav 37 lærere. HVPU-reformen førte etter dette til at kommunene bygde boliger og intergrerte Østerbos beboere der andre folk bodde, og ikke i et eget lite samfunn 17 km fra Halden sentrum.

Stevneplass 
I dag har Østerbo Evangeliesenter en storhall med plass til flere tusen mennesker, som tidligere var en skøytehall i Oslo. Her er det flere ganger i året stevner og større arrangement. Størst er det årlige sommerstevnet.

Evangelisk Bibel-Seminar 
Evangelisk Bibel-Seminar er en bibelskole med plass for inntil 60 elever. Flere av elevene er tidligere rusmisbrukere som har vært til rehabilitering i Evangeliesenteret. Noen av disse har ikke fullført ordinær skolegang, derfor undervises det i norsk, engelsk og matematikk, noe som ikke er vanlig ved bibelskoler.

Botreningstilbud 
Etter en stund på Østerbo kan klienten(e) gå over på det som blir kalt et «botreningstilbud», for gradvis å kunne tilpasse seg et selvstendig liv i samfunnet.

Evangeliesenteret 
Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter, til vanlig kalt Evangeliesenteret, er en diakonal kristen frivillig organisasjon som driver arbeid mot rusavhengige, med avvenning fra rus og hjelp til å begynne «et nytt liv». Evangeliesenteret er Norges største hjelpetiltak for russkadde.

Kilder 
 www.evangeliesenteret.no/ Østerbo Evangeliesenter

Evangeliesenteret 
Kultur i Halden
Brubakken Evangeliesenter

Brubakken Evangeliesenter er et av sentrene i Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter.

Brubakken Evangeliesenter ligger i bygda Kroken i Drangedal kommune i Vestfold og Telemark, ved grensen til Kragerø kommune. Brubakken Evangeliesenter er avdelingen med LAR nedtrapping. Senteret har plass til 9 beboere. Bestyrer er Keld Jensen, og bestyrer avløser er Fredrik Myrvin. 

Senteret ble åpnet i 1999 og ligger i naturskjønne omgivelser med fint turterreng, både sommer og vinter. Det er gode fiskemuligheter i flere ferskvann. Senteret har også ett trenings lokale.

Evangeliesenteret 
Stiftelsen Pinsevennenes Evangeliesenter, til vanlig kalt Evangeliesenteret, er en diakonal kristen frivillig organisasjon som driver arbeid mot rusavhengige, med avvenning fra rus og hjelp til å begynne et nytt liv. Evangeliesenteret er Norges største hjelpetiltak for russkadde.

Eksterne lenker 
 www.evangeliesenteret.no/ Brubakken Evangeliesenter

Evangeliesenteret 
Kultur i Drangedal
Elegant Gothic Aristocrat

Elegant Gothic Aristocrat (EGA) (noen ganger referert til som Gothic Lolita Aristocrat (GLA)) er en del av den japanske artisten Manas klesmerke,Moi-même-Moitié.

Klesstilen er i stor grad androgyn, og har ofte identiske klær for både menn og kvinner. Klærne er vanligvis i svart, hvit og mørke farger, og er elegante med et enkelt snitt.

Mote
Huset Jagello

Huset Jagello eller Jagiello eller Det jag(i)ellonske dynasti, grunnlagt av Vladislav II Jagello, storfyrste av Litauen og konge av Polen, var en gren av dynastiet Gediminaičių. Dynastiet regjerte i Polen (1386–1572), Litauen (1377–1572), Tsjekkia (1471–1526) og Ungarn (1440-1444 og 1490-1526). Jagellonerne var et av Europas mektigste og mest innflytelsesrike dynastier. I sin storhetstid mot slutten av det 15. århundre styrte de et landareal på over 2 000 000 km², som strakte seg fra Østersjøen til Svartehavet og ned mot Adriaterhavet. 

Gjennom hele sin regjeringstid rivaliserte dynastiet om innflytelse med huset Habsburg. Huset Vasa kan sees på som en kontinuasjon av Det jagellonske dynasti gjennom Sigismund III Vasa – sønn av Johan III Vasa og Katarina Jagellonerinnen.

Det jagellonske dynasti oppstod som følge av Vladislav II Jagellos giftermål med den polske tronarvingen Hedvig, som ble kronet til Polens konge etter Ludvig I av Ungarn. Giftemålet ble også begynnelsen på jagellonernes styre i Polen, og en lang serie med litauisk-polske unioner. Dynastiets regjeringstid førte med seg stor  militær fremgang (slaget ved Grünwald i trettenårskrigen) og en oppblomstring av kultur og industri i landet. 

Dynastiets mannlige linje døde ut i 1572 med Sigismund II August, den kvinnelige derimot i 1596 med Anna Jagellonerinnen.

Navnet på dynastiet kommer fra Vladislav II Jagello (polsk Władysław II Jagiełło, litauisk Jogaila), dynastiets første konge. På polsk er dynastiet kjent som Jagiellonowie (eller Dynastia Jagiellonów), på litauisk som Jogailaičiai, på hviterussisk som Ягайлавічы (Jahajlavitsjy), på ungarsk som Jagellók, på tsjekkisk som Jagellonci, og på latin som Jagello. 

 
Jagello
Jacobsoniidae

Derolathrus
 Jacobsonium
 Sapophagus
 Sarothrias

Jacobsoniidae (før ofte kalt Sarothriidae) er en liten familie av knøttsmå biller. Veldig lite er kjent om biologien deres, og deres systematiske stilling er også usikker. De finnes ikke på fastlandet i Europa, men Kanariøyene og Madeira har én art hver. De fleste av de kjente artene lever på øyer.

Utseende 
Knøttsmå (0,65 – 0,9 mm), spinkle biller, glatte. Hodet er temmelig stort og bredt med små fasettøyne. Antennene består av 10 ledd, enten med en en-leddet kølle eller sylindriske. Brystskjoldet (pronotum) er lengre enn bredt, bredest ved forhjørnene. Det bakre brystsegmentet (metathorax) er forlenget. Dekkvingene er blanke, bredest i midten, med dype lengdefurer. Beina er ganske korte, føttene er tynne og to- eller tre-leddete.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien Bore- og hettebiller, Bostrichoidea (usikker plassering)
 Familien Jacobsoniidae Heller, 1926
 Slekten Derolathrus Sharp, 1908
 Derolathrus anophthalmus (Franz, 1969)  – Kanariøyene
 Derolathrus atomus Sharp, 1908
 Derolathrus cavernicolis Peck, 2010
 Derolathrus ceylonicus (Sen Gupta, 1979)
 Derolathrus insularis (Dajoz, 1973)
 Derolathrus parvulus (Rücker, 1983)  – Madeira
 Derolathrus sharpi Grouvelle, 1912
 Derolathrus troglophilus (Sen Gupta, 1979)
 Slekten Jacobsonium Heller, 1926 - trolig synonym med Sarothrias
 Slekten Saphophagus Sharp, 1886
 Saphophagus minutus Sharp, 1886  – New Zealand
 Slekten Sarothrias Grouvelle, 1918
 Sarothrias amabilis Silpinski & Löbl, 1995  – Malaysia
 Sarothrias audax Silpinski & Löbl, 1995  – Molukkene
 Sarothrias crowsoni Löbl & Burckhardt, 1988
 Sarothrias fijianus Löbl & Burckhardt, 1988
 Sarothrias hygrophilus Pal, 1998
 Sarothrias lawrencei Löbl & Burckhardt, 1988
 Sarothrias morokanus Poggi, 1991
 Sarothrias pacificus Silpinski & Löbl, 1995  – Ny-Caledonia

Eksterne lenker 
 

Biller
Kål

se listen nedenfor under «varieteter»

Kål (Brassica oleraca) er en planteart i korsblomstfamilien (Brassicaceae eller tidligere Cruciferae). Denne arten er kilde til mange av våre viktigste grønnsaksplanter, og er mye dyrket i nesten hele verden. Selv om det er hvit hodekål som går under navnet «kål», er kål veldig mye mer.

Utseende og kjennetegn 

Vareiteene hos kål er oftest to eller flerårige planter. Men det forekommer også, at de toårige blomstrer det første året, dette er noe som kalles stokkrenning. Dette er noe som gjør grønnsaksplanter uegnet som salgsvare, og det er noe som en har etter beste evne avlet bort. Hele planten er hårløs, og den blir fra 60 til 150 cm høy inkludert blomsterklasen. Artens har 18 som det diploide kromsomtallet.

Blomster og frø 

Blomstene er store og blekt gule, og dem kommer på for- til midtsommeren det andre året hos de toårige. Hos de plantene som har stokkrennt, kommer blomstene på høsten. Blomsterknoppene når mye høyere opp, enn de utsprungende blomstene, noe som er et viktig kjennetegn. Når blomstene er bestøvet, faller kronbladene av, og danner en fem til åtte cm lang og to til fire mm bred skulpe med et tydelig nebb. Skulpeveggen har ei nerve, og mange frø i hvert skulperom.

Blader og stilk 

Arten har tykke blågrønne blader, og bladgrunnen går nesten rundt stilken. Artens blågrønne farge på bladene, kan se ut som er dekt av et fint lag med dogg. Men det er egentlig et lag med voks, som har en nanostruktur, som gjør bladene veldig vannavisende. Dette er antageligvis en beskyttelsesmekanisme planten har, for å beskytte seg mot sviskader av sollys, som kan komme av regndråper etter regnvær.

Varieteter 

 Grønnkål (Brassica oleracea var. acephala DC.)
 Blomkål (Brassica oleracea var. botrytis L.)
 Hodekål (Brassica oleracea convar. capitata L.)
 Hvit hodekål og nykål (Brassica oleracea convar. capitata var. alba DC.)
 Spisskål (Brassica oleracea convar. capitata var. alba subvar. conica også kalt tidlig- og sommerkål)
 Rød hodekål eller rødkål (Brassica oleracea convar. capitata var. rubra DC.)
 Savoykål (Brassica oleracea convar. capitata var. saabuda L.)
 Rosenkål (Brassica oleracea var. gemmiferaDC.,A.)
 Knutekål (Brassica oleracea var. gongylodes L.)
 Brokkoli (Brassica oleracea var. italica)
 Formargkål (Brassica oleracea var. medullosaThell.)
 Palmekål (Brassica oleracea var. palmifoliaDC.,A.)

Referanser

Litteratur 

 Lid, Johannes og Lid, Dagny Tande: Norsk flora. 7. utg. Redigert av Elven Reidar. Samlaget, 2005. ISBN 978-82-05-32563-0 (Side 366-367)
 Grey-Wilson, Christopher, Blamey, Marjorie: Teknologisk forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa" Oversatt og tilpasset til norsk av Faarlund, Torbjørn, Sundig, Per. Teknologisk forlag 1992. ISBN 82-512-0355-4 (Side 158-159)

Eksterne lenker 
 

 Artskart 
 Den Virtuelle Floran
 Sorting Brassica oleracea names 

Gule blomster
Korsblomstfamilien
Partido Democrático Trabalhista

Partido Democrático Trabalhista (PDT – Det Demokratiske Arbeiderparti) er politisk parti til venstre i brasiliansk politikk. Partiet ble dannet i 1979 av sosialisten Leonel Brizola i et forsøk på å samle venstresiden mot slutten av militærdiktaturet (1964–85). Partiet sluttet seg til Sosialistinternasjonalen i 1986.

Leonel Brizola så partiet som en oppfølger til Partido Trabalhista Brasileiro (PTB – Det Brasilianske Arbeiderparti) som ble forbudt av de militære i 1965 og hadde egentlig tenkt å benytte det opprinnelige partinavnet. En navnestrid med annen gruppering førte immedlertid til det nye navnet PDT.

Leonel Brizolas svigerbror, João Goulart, ledet PTB fra 1952 til 1964 og var den siste demokratisk valgte president i Brasil før militærkuppet i 1964. Getúlio Vargas, som av mange er ansett som den kanskje mest betydningsfulle presidenten i Brasils historie, var blant initiavtivtakerne da PBT ble stiftet i 1945 og vant valget i 1951 som partiets kandidat.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Sosialdemokratiske partier
Politiske partier i Brasil
Politiske partier etablert i 1979
1979 i Brasil
Bjørn Egge

Bjørn Egge (født 19. august 1918 i Kristiansand, død 25. juli 2007) var en norsk krigsveteran, FN-offiser, generalmajor og president i Norges Røde Kors.

Andre verdenskrig 
Ved den tyske invasjonen av Norge i april 1940 deltok Egge i kampene i Sør-Norge, fortsatte så med illegalt arbeid og måtte flykte til Sverige. Egge var med under utbruddet av de såkalte Kvarstad-båtene i mars 1942. Han ble tatt til fange av tyskerne og var fange i tyske konsentrasjonsleirer blant annet 18 måneder i NN-leiren Sonnenburg, inntil han i 1945 ble reddet og brakt ut av fangenskap av De hvite bussene under Folke Bernadottes ledelse.

Etter verdenskrigen 
Etter krigen tok Egge videre utdannelse og ble uteksaminert fra Krigsskolen i 1947. Frem til slutten av 1960-årene arbeidet han med militær etterretning. Han fungerte som adjutant for forsvarsminister Jens Chr. Hauge og var norsk forsvarsattaché i Moskva.

Egge tjenestegjorde som etterretningsoffiser i FN-styrkene i Kongo i 1961 og var den første FN-offiseren som så den omkomne Dag Hammarskjöld etter flystyrten ved Ndola i 1961.  Han mente at generalsekretæren overlevde flystyrten og at han hadde et rundt hull i pannen. Selv om det ikke kunne utelukkes, trodde Egge egentlig ikke at såret som Hammarskjöld hadde i hodet var et skuddsår. Han var imidlertid overbevist om at Hammarskjölds fly ble utsatt for sabotasje.

Fra 1976 til 1980 var han nestkommanderende ved NATO Defence College i Roma. Han avsluttet sin militære karrière i 1983 som generalmajor og kommandant for Akershus festning.

Fra 1981 til 1987 var han president i Norges Røde Kors.

Han var ærespresident i Verdens krigsveteranforbund og beskytter for Stiftelsen Hvite busser til Auschwitz.

Dokumentaren En kriger for fred ble sendt på NRK.

Utmerkelser 

For sin krigsinnsats ble Egge hedret med Krigsmedaljen. For sin innsats etter krigen ble Egge i 1980 utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden. Han mottok dessuten en rekke utenlandske hedersbevisninger og utmerkelser. Blant mye annet ble han Commander of the Order of the British Empire, ridder av den svenske Sverdordenen, storridder med stjerne av Den islandske falkeorden, offiser av den franske Æreslegionen og tildelt den polske Medal Pro Memoria. Han var også innehaver av Atlantic Star.

I 2005 ble Egge tildelt Henry Dunant-medaljen.

Merknader

Referanser

Litteratur 
 Bjørn Egge: De ga oss en dag til å bruke. Et liv for forsvar, frihet og fred. Forum, Oslo 1996, ISBN 82-03-29072-8 (selvbiografi).

Eksterne lenker 
 Morten Fyhn: «En kriger for fred», Aftenposten, 26. juli 2007
 Agnes Svalastog: «Bjørn Egge er død», NRK, 25. juli 2007

Norske generalmajorer
Norsk militært personell under andre verdenskrig
Norske forfattere av erindringsbøker
Personer fra Kristiansand kommune
St. Olavs Orden
Krigsmedaljen
Deltagermedaljen
Den islandske falkeorden
Sverdordenen
Æreslegionen
Personer tilknyttet Norges Røde Kors
Mette Solli

Mette Solli (født 14. september 1974 i Molde) er en norsk kickbokser. 

Solli er medlem av Fighter Kickboxingklubb og har vunnet en rekke titler, blant annet Proffverdensmester-tittel, VM-gull, EM-gull, nordisk gull og NM-gull. I mars 2009 vant hun sin sjette VM-tittel som profesjonell.

Hun har også deltatt i en rekke norske TV-serier, blant annet kjendisversjonen av 71° nord (2011), Mesternes mester (2015) og 4-stjerners middag (2018), hvor hun i sistnevnte serverte kongekrabbe med en dæsj pepper.

Karriere

Meritter

Statistikk 
 Antall fullkontaktkamper: 100
 Antall seire: 88
 Antall knockouts: 10

Tildelte stipender 
 Olympiatoppens videreutviklingsstipend (2001–2010)
 Oslo kommunes stipend (2001)
 Fighter KBK-stipend (2002–2006)

Sportslige verv 	 	 	 
 Leder av kvinneutvalg (NKBF)
 Medlem av graderingskomiteen (NKBF)
 Dommer (NKBF)
 Instruktør Fighter KBK

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norske kickboksere
Europamestere
Norgesmestere
Verdensmestere
Kongepokalvinnere i kickboksing
71° nord-deltakere
Mesternes Mester-deltakere
Personer fra Molde kommune
African Methodist Episcopal Church

African Methodist Episcopal Church er et kirkesamfunn i USA som oftest blir kalt AME Church. Kirkesamfunnet ble grunnlagt av biskop Richard Allen i Philadelphia, Pennsylvania i år 1816.

Navnet 
African: AME Church er ikke en kirke som ble etablert i Afrika, men den ble organisert av amerikanere med afrikansk avstamning. Kirken er ikke bare for afroamerikanere, den er åpen for alle mennesker, uansett rase.
Methodist: Kirkens røtter er i den metodistiske kirke. Medlemmer fra St. George's Methodist Church forlot menigheten da de møtte diskriminering for sin hudfarge, men de beholdt de metodistiske doktriner og former. 
Episcopal: Kirken er organisert i en episkopal form for kirkestyre. Dette innebærer at kirkesamfunnet har biskoper som er ledere for de forskjellige kirkene.

Motto

Teologi 
Mottoet ovenfor sier mye om kirkens teologi. Kirken opererer etter et episkopalsk kirkesystem hvor biskoper er øverste ledere.
Kirken bekjenner seg til den Apostoliske trosbekjennelse

Metodisme
Danny Masterson

Daniel Peter «Danny» Masterson (født 13. mars 1976 på Long Island i New York) er en kjent skuespiller fra USA. Han er best kjent for rollen som «Steven Hyde» i Et syttitallsshow der han totalt spilte inn åtte sesonger. Han har også hatt roller i andre TV-serier som Joe's Life, Men at Work og The Ranch, samt i filmer som Face/Off og Yes Man.

Biografi 
Masterson har fire søsken, deriblant Christopher, Jordan og Alanna som alle er skuespillere.

Masterson og søsknene er Scientologer.

I 2011 giftet Masterson seg med den tidligere skuespilleren Bijou Phillips. Sammen har de ett barn.

I mars 2017 anklaget fire kvinner Masterson for seksuelle overgrep, noe som førte til at politiet i Los Angeles (LAPD) åpnet etterforskning mot ham. Anklagene førte til at han fikk sparken fra Netflix-serien The Ranch. I juni 2020 ble Masterson arrestert for tre voldtekter. Han ble senere på dagen sluppet ut mot 20 millioner dollar i kausjon.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Skuespillere fra USA
Personer fra Garden City i New York
East Williston i New York
Scientologer
Passatvind

Passatvind (fra nederlandsk, av italiensk, passare, «passere, gjennomgang») er et vindmønster i tropiske strøk på begge sider av ekvator. Den er en vedvarende vind som blåser fra høytrykk i subtropiske områder til lavtrykksområdet rundt ekvator. Passatvinden blåser hovedsakelig fra nordøst på den nordlige halvkule og fra sørøst på den sørlige. På den nordlige halvkloden blåser den fra nordøst, «nordøstpassaten», og den sørlige halvkloden fra sørøst, «sørøstpassaten».

I området mellom 30°N og 30°S strømmer luft mot ekvator nær bakken og mot polene i høyden. Den intense soloppvarmingen over ekvator fører til stigende luftbevegelser her, som danner et lavtrykksområde med rolig vind nær ekvator kalt stillebeltet (doldrums). Den varme luften stiger til den når tropopausen, og strømmer så horisontalt mot polene. Når denne luften kommer til rundt 30°N eller S er luften blitt såpass avkjølt at den synker ned mot bakken igjen og danner det subtropiske høytrykksområdet. Den synkende luften her er relativt tørr fordi all fukt har regnet ut nær ekvator. Overflateluften strømmer så fra det subtropiske høytrykksområdet mot ekvator, men blir avbøyd vestover på begge halvkuler på grunn av corioliskraften. Denne luftstrømmen blir altså kalt passatvinden. Passatvinden fra den nordlige og den sørlige halvkule møter hverandre i stillebeltet. 

En av de mest kjente passatvindene er vinden alizé som er en jevn og mild nordøstlig vind som blåser over det sentrale Afrika og Karibia. Fra november til februar kan denne vinden føre med seg kjølige luftmasser.

Referanser

Eksterne lenker 
 «Passatvind», Metlex

Vinder
Atmosfærisk dynamikk