alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ángel Cabrera

Ángel Cabrera (født 12. september 1969) er en argentinsk golfspiller som hovedsakelig spiller på Europatouren. I golfkretser er han kjent som El Pato, «Anden».

Cabrera arbeidet som caddie ved hjemmeklubben til den verdenskjente argentinske golfspilleren Eduardo Romero, som ble hans mentor. Han ble profesjonell i 1989 i en alder av 20 år, men mislyktes i å kvalifisere seg til Europatouren i de tre første forsøkene. I 1995, i sitt fjerde forsøk og med økonomisk støtte fra Romero, kvalifiserte han seg for spill på touren i 1996-sesongen. Han har beholdt spilleretten uten problemer, og i 1999 havnet han for første gang blant de ti beste på Order of Merit.

Cabreras to første profesjonelle seire kom i Syd-Amerika i 1995, mens hans første seier på Europatouren kom i 2001 i Open de Argentina, som var anerkjent av Europatouren dette året. I 2005 vant han BMW Championship, den mest prestisjefylte mesterskapet på Europatouren utenom major-turneringene og World Golf Championships. Dette var imidlertid kun hans tredje seier på Europatouren, et antall som kanskje er litt skuffende med tanke på hans jevne prestasjoner på touren.

Meritter

Majorseire 
 2007 US Open
 2009 Masters

Seire på Europatouren 
 2001: Open de Argentina (anerkjent av Europatouren kun dette året)
 2002: Benson & Hedges International Open
 2005: BMW Championship

Øvrige seire 
 1995 Paraguay Open, Columbian Open
 1996 Volvo Masters of Latin America
 2001 Torneo de Maestros Telefonica (Argentina)
 2002 Argentine Open, Argentine PGA Championship
 2004 Abierto del sur de Argentina
 2014 Greenbrier Classic

Eksterne lenker 
 
 
 Profil på EuropeanTour.com

Argentinske golfspillere
Personer fra provinsen Cordoba
Fødsler i 1969
Solo (brus)

Solo er i sin opprinnelige utgave en norsk appelsinbrus, et produkt som også kalles kullsyreholdig leskedrikk. Appelsinbrusen ble lansert i 1934 etter at Torleif Gulliksrud tok med seg oppskriften på drikken Naranjina Solo («appelsin alene») fra Spania til direktøren for Tønsberg Bryggeri, Theodor W. Holmsen. Solo hadde en markedsandel på 7 % i Norge i 2005, men drikken var frem til 1960-tallet landets mest solgte brus, inntil Coca-Cola og senere Pepsi passerte den på salgsstatistikken. På det meste hadde Solo en markedsandel på hele 25 % i Norge.

Tapperier 
Drikken tappes av Ringnes, Oskar Sylte og Mack, som sammen eier markedsføringsselskapet A/S Solo.

Varemerket Solo eies av markedsføringsselskapet. Varemerket brukes i dag på flere produkter i tillegg til det opprinnelige: Solo Super, Solo Pluss og Solrik. Navnet brukes også på en fruktis som produseres av Hennig-Olsen.

Trivia 

 Etter den andre verdenskrig var sukker ofte mangelvare, og Solo måtte nedjustere sukkerinnholdet i brusen. Dette endte 1952 da soloen igjen var «fullsukret».
 I 1959 selges det i juni 8 270 159 flasker. Dette var altså svaret på gjettekonkurransen Solo utlyste dette året i anledning deres 25-årsjubileum.
 I 1982 kommer Solo i halvlitersflasker av glass. Året etter kommer de på 330 ml-boks. Ti år etter det igjen, i 1993, kommer den første halvlitersflasken av plast.
 I 1987 stilte «Reidar» (alias Øivind Blunck) opp i en reklamefilm for Solo. Honoraret var 150 000 norske kroner, noe som skapte store overskrifter fordi han var ansatt i NRK. Samtidig skapte dette også furore hos fansen siden Reidar var storforbruker av Coca-Cola i tv-serien.
 I 1994 går Soloflaskene tilbake til den originale etiketten, etter flere forandringer siden 1934.
 Den amerikanske filmstjernen Renee Zellweger som har norsk mor, har fortalt i intervju med TV 2 at hun er stor fan av Solo.

 Verdens største flaskepost ble sendt ut fra Tenerife av den norske brusen Solo, og havstrømmene skulle få bestemme hvem som skulle få smake brusen, som bærer slagordet «Soon to be world famous». Flaskeposten er 9 meter lang, bredden er 2,2 meter og den veier 2,5 tonn.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norsk drikke
Brus
Oskar Sylte
Cecilie Lundgreen

Cecilie Lundgreen (født 6. februar 1973) er en norsk golfspiller fra Borregaard Golfklubb. 

Som amatør vant hun det norske juniormesterskapet i 1991 og norgesmesterskapet for kvinner i 1994. Hun ble profesjonell 1. juni 1997. I 1999 debuterte hun på Ladies European Tour (LET), hvor hun i 2001 ble nr. 28 på Order of Merit, hennes beste år så langt. Hennes beste plassering i en turnering er annenplassen i South African Masters i 2001. Etter å falt ut av Europatouren grunnet for lav plassering på pengelista, spilte Lundgreen på LET Access Series, nivået under LET, fram til 2012. Da kvalifiserte hennes plassering på pengelista henne for LET-sesongen 2013.

Utenfor golfbanen har hun engasjert seg for blinde og svaksynte i Zimbabwe, og har tatt initiativ til pro-am-turneringen Eyes for Zimbabwe som er blitt arrangert både i Norge og Zimbabwe.

Eksterne lenker 

 Profil hos Ladies European Tour
 «Eyes for Zimbabwe» & Cecilie Lundgreen. This is my story …

Norske golfspillere
Norgesmestere i golf
Kongepokalvinnere i golf
Fødsler i 1973
Metamorfose (geologi)

Metamorfose er en omdanning eller endring i sammensetningen av bergarter. Dette skjer når en eller flere bergarter eller fragmenter av bergarter, blir utsatt for høyt trykk og høy temperatur. Bergartene smeltes og blir da omstrukturert (omdannet) og mineralene vil bli helt eller delvis omkrystallisert. Men det er mange grader av metamorfose, fra svak til fullstendig. Metamorfe bergarter er hardere enn den opprinnelige bergarten.

Faktorer som kreves for at en bergart skal gjennomgå metamorfose:
Trykk
Varme
Ionetransport
Differensielt stress
Metasomatose (varmt grunnvann)

Metamorfe bergarter har ofte et stripete (foliasjon) eller bølget mønster og er sjelden helt homogen i struktur eller mønster.

Grader av metamorfose
Graden av metamorfose (omdanning) gir ulike kvaliteter.  Hos skifer som er dannet fra leire er Leirskifer ikke omdannet, men heller «forsteinet». Den er en ganske myk skifer. Fyllitt er hardere og delvis omdannet, mens glimmerskifer er hardest og den mest omdannet.

Mekanisk metamorfose, er endring ved høy trykk.
Kontaktmetamorfose, er omdanning ved høy varme og høyt trykk. Eksempel ved en intrusjon av et pluton.
Regional metamorfose, er en avgrenset omdanning. Eksempel ved en transform forkastningssone.
Retrograd metamorfose, er når sterkt metamorfe bergarter, igjen blir omdannet eller inngår i, en mindre metamorf bergart. Dette kan vi se hos fylittskifer, som kan innholde mineraler som er tidligere er dannet under en høyere temperatur og et høyere trykk.

Metamorfe bergarter
Metamorf bergart er bergarter som har hatt en fullstendig metamorfose. De er omkrystalisert og helt endret fra de opprinnelige bergartene de ble dannet av.

Bergarter
Vibeke Stensrud

Vibeke Stensrud (født 29. september 1973) er en norsk golfspiller. Hun er blitt norgesmester fire ganger: i 1990, 1991, 1993 og 1995, og ble europamester for amatører i 1993.

Stensrud ble profesjonell høsten 1996 da hun debuterte på Ladies European Tour. Året etter spilte hun sin første hele sesong på touren. Sin beste sesong hadde hun i 2000, da hun endte som nr. 17 på Order of Merit. Hennes beste plassering var to andreplasser; British Masters to slag bak vinneren Trish Johnson i 2000, og i Open de France i 2003. Da delte hun andreplassen med nettopp Johnson, ett slag etter vinneren.

Referanser 

Norske golfspillere
Personer fra Oslo
Norgesmestere i golf
Kongepokalvinnere i golf
Fødsler i 1973
Vardø fyr

Vardø fyr på Hornøya ved Vardø er Norges østligste fyr.
Dagens fyrbygning er fra 1959.
Det 20 m høye fyrtårnet er en firkantet vinkeljernkonstruksjon, noe som gjør det uvanlig på landsbasis.
Ved siden av tårnet med maskinhus fins det vaktmesterbolig og et uthus som er plassert rundt et tun.
Fyret ble avbemannet og automatisert i 1991.

Det første fyret på Hornøya ble bygget i 1896.

Peder Balkes bilde «Fyr på den norske kyst» fra 1855 er best kjent under navnet «Vardø fyr».
Bildet viser imidlertid et fyr som verken ligner på dagens eller det opprinnelige Vardø fyr.

Eksterne lenker
 

Fredete byggverk i Troms og Finnmark
Fyr i Troms og Finnmark
Kulturminner i Vardø
1896 i Norge
Byggverk fullført i 1896
Samferdsel i Vardø
Byggverk i Vardø
Artikler i sjøfart-prosjektet
Arv (biologi)

Arv i biologisk forstand forekommer når egenskaper eller informasjon videreføres gjennom såkalt vertikal transmisjon, altså fra foreldre til avkom.
Den best undersøkte formen for arv er genetisk, men det fins også andre former for arv:
 Genetisk arv innebærer at avkommet får alle eller noen gener av moren eller begge foreldre.
 Epigenetisk arv innebærer at avkommet får molekylær, men ikke-genetisk informasjon fra moren.
 Kulturell arv betegner prosesser der informasjon formidles mellom generasjonene gjennom prosesser som etterligning, læring og preging.

Se også
Epigenetikk
Evolusjon
Genetikk
Arv og miljø
Informasjon
Kultur

Genetikk
Økologi
Apomiksis

Apomiksis er en type ukjønnet formering hos blomsterplanter der det dannes frø uten befruktning. Tidligere ble apomiksis brukt om flere typer ukjønnet formering hos planter, slik som knoppskyting ved egne yngleknopper (bulbiler), eller der frø spirer i blomsten (vivipari), men denne generelle betydningen av begrepet har falt ut av bruk.

Forekomst
Apomixis er spesielt vanlig i flerårige planter, og linjer som formerer seg på denne måten kan dekke store arealer. Arter som formerer seg med ukjønnet frøsetting utgjør omkring én prosent av alle kjente plantearter. De aller fleste av dem er polyploide, mens deres slektninger er alminnelig diploide. Selv om også nakenfrøede planter i prinsippet burde kunne formere seg ved apomiksis, ser fenomenet ut til å være begrenset til blomsterplanter.

I en art som formerer seg på denne måten vil mutasjoner hope seg opp i de forskjellige linjene uten å spre seg i bestanden gjennon kjønnet formering. Dette gir opphavet til en serie distinkte, men genetisk svært like linjer so kalles for apomiktiske arter eller småarter. I tilfeller der kjønnet formering også forekommer, kan dette gi opphav til artskomplekser med uklare artsgrenser.

Mekanisme
Apomiksis kan foregå ved flere ulike prosesser. Som regel skjer dette ved at det dannes spiredyktige frø uten pollinering, men i noen tilfeller må det pollinering til for å sette prosessen igang eller for at frøhviten skal utvikles (pseudogami). I alle tilfeller er avkommet kloner av morplanten og har samme egenskaper som den.

Eksempler på taksa med apomiksis
 Nyresoleie (Ranunculus auricomus col.)
 Artene i marikåpeslekta (Alchemilla) bortsett fra fjellmarikåpe.
 Alle bjørnebærene i bjørnebærslekta, men ikke i bringebær, multe, teiebær osv.
 Sveve (Hieracium) 
 Løvetann (Taraxacum)

Kilder 

Botanikk
Ukjønnet formering

Ukjønnet, vegetativ eller aseksuell formering eller -reproduksjon er en form for formering der avkommet utvikles uten at det først har blitt dannet kjønnsceller (gameter). I botanikken brukes begrepet apomiksis.

Formering ved fisjon
I sin enkleste form består ukjønnet formering av en tvedeling av en organisme i to nye organismer.
Dette forekommer hos mange encellede organismer, men også noen flercellede alger og enkelte dyr.
Acoele flimmerormer og noen havlevende leddormer kan for eksempel formere seg ved tverrdeling (paratomi). Også de planktoniske larvene til en enkelte pigghuder formere seg ved deling.

Knoppskyting
En lignende form for formering er knoppskyting.
Dette forekommer fremfor alt hos planter, men også mange fastvoksende dyr som vokser som forgreininger, slik som polypper og mosdyr. Hos maneter vil knoppskyting foregå på et eget aseksuelt stadie gjennom strobilering. En del parasitter kan har ukjønnet formering på larvestadiet gjennom knoppskyting.

Apomiksis
Apomiksis er spesialle form for ukjønnet formering hos frøplanter. Det dannes frø uten foregående meiose og befruktning. Grupper der slik formering er utbredt, slik aom vanlig løvetann, gir opphav til en rekke genetiske linjer der mutasjoner kan hope seg opp, og gi opphav til småarter.

Vegetative sporer
En annen viktig form for ukjønnet formering er formering ved hjelp av sporer, som forekommer hos mange encellede arter samt karsporeplanter og sopper.

I alle former for ukjønnet formering er avkommet genetisk identisk med forelderen.
Det skjer altså verken meiose eller rekombinasjon.

Referanser

Se også 
 Kloning

Formering
Kjønnscelle

En kjønnscelle eller gamet er en haploid celle som kan gi opphav til et nytt individ. For at dette skal kunne skje, må kjønnscellen smelte sammen med en annen kjønnscelle. Dette kalles befruktning og resulterer i en diploid celle (zygote).

I arter som har kjønn, kan bare kjønnsceller av motsatt kjønn smelte sammen. Kjønnsceller kan være like (isogami) eller ulike i størrelsen (anisogami). Hvis den største kjønnscellen er (nesten) ubevegelig, kalles et slikt system oogami. Den store kjønnscellen betegnes i så fall som eggcelle, og den lille som sædcelle.

Se også
 Sædcelle
 Eggcelle 
 Forplantning 
 Kjønn

Formering
Cellebiologi
Liste over steder i Hedmark

Dette er en liste over tettsteder, grender og steder i Hedmark.
For tettsteder etter SSBs definisjon, se tettsteder i Hedmark. 
For andre fylker, se lister over steder i Norge.

Byene i Hedmark, Elverum, Hamar og Kongsvinger er ikke med på lista. Tettsteder med lyseblå bakgrunn er administrasjonssentrum i sin kommune.

 
Hedmark
Lister med koordinater
Lister over steder i Norge



Norske tettsteder
 Liste over Norges største tettsteder
 Tettsteder i Akershus
 Tettsteder i Agder
 Tettsteder i Buskerud
 Tettsteder i Finnmark
 Tettsteder i Hedmark
 Tettsteder i Hordaland
 Tettsteder i Møre og Romsdal
 Tettsteder i Nordland
 Tettsteder i Oppland
 Tettsteder i Rogaland
 Tettsteder i Sogn og Fjordane
 Tettsteder i Telemark
 Tettsteder i Troms
 Tettsteder i Trøndelag
 Tettsteder i Vestfold
 Tettsteder i Østfold

Tettsteder, grender og steder i Norge
 Liste over steder i Akershus
 Liste over steder i Aust-Agder
 Liste over steder i Buskerud
 Liste over steder i Finnmark
 Liste over steder i Hedmark
 Liste over steder i Hordaland
 Liste over steder i Møre og Romsdal
 Liste over steder i Nordland
 Liste over steder i Nord-Trøndelag
 Liste over steder i Oppland
 Liste over steder i Rogaland
 Liste over steder i Sogn og Fjordane
 Liste over steder i Sør-Trøndelag
 Liste over steder i Telemark
 Liste over steder i Troms
 Liste over steder i Vest-Agder
 Liste over steder i Vestfold
 Liste over steder i Østfold

Eksterne lenker 
 Befolkning og areal for tettsteder i Norge 

 
Tettsteder
Norge
Arv og miljø

Arv og miljø påvirker alle egenskaper ved alle organismer.
I den offentlige debatt møter man ofte oppfatningen om at en gitt egenskap må påvirkes av enten arv eller naturmiljø, noe som (biologisk sett) er en uholdbar forestilling.
Denne «arv eller miljø»- eller «natur eller kultur»-debatten er sannsynligvis påvirket av at det fantes psykologiske strømninger som bare fokuserte på miljøfaktorene (se behaviorisme).

Det fins ingen egenskap ved en levende organisme som ikke er påvirket av miljøbetingelsene, enten under fosterutviklingen, i oppvekstfasen eller delvis også i voksenlivet.
Likeså fins det ingen egenskap – verken morfologi, fysiologi eller adferd – som ikke i større eller mindre grad er påvirket av arvelig informasjon slik som gener.
I og med at også kulturell informasjon og miljøbetingelse i en viss forstand kan gå i arv, er skillet mellom arv og miljø dessuten ikke skarpt.

I biologien har det lenge vært kjent at effekten av gener avhenger av miljøet (eller, før man kjente til gener, effekten av arv).
Gitt ett miljø, kan arvelige faktorer sies å bestemme fenotypen.
Men gitt ett gen, er det miljøet som bestemmer fenotypen.
Dette samspillet mellom gen og miljø i å avgjøre fenotypen kalles reaksjonsnorm.

«Arv eller miljø»-debatten har vært mest opphetet når det gjelder menneskelig adferd.
Også her gjelder at både arv og miljø (inkludert kultur) påvirker adferden vår.
Vanligvis er det ikke spesifikke adferdsmønstre som er arvelige, men de ubevisste tilbøyelighetene eller disposisjonene som ligger til grunn for disse.
Menneskelig adferd påvirkes dessuten av ytterligere faktorer, som bevisstheten og moralske verdier.
Læring står heller ikke i motsetning til verken arv eller miljø.
Det er genene som muliggjør og begrenser evnen til læring, og miljøet som er avgjørende for hva vi (eller andre dyr) lærer.

Se også
 Arv 
 Behaviorisme 
 Evolusjonspsykologi 
 Læring 
 Miljø 
 Reaksjonsnorm
 Hjernevask (TV-program)

Samfunnsvitenskap
Psykologi
Einar O. Risa

Einar Ove Risa (født 16. juli 1954 i Stavanger) er en norsk forfatter. 

Einar O. Risa er oppvokst og bosatt i den landlige delen av Stavanger-regionen. Han har studert litteraturvitenskap, historie og jus, og han har også bakgrunn som journalist. Risa debuterte i 1995 med romanen Skygger. Han er kjent for sin evne til å flette sammen historie, storpolitikk og enkeltmenneskers skjebner.

Verkliste 
 1983 En svøbe for byen ... Artikler fra Stavanger Avis 1889, redigert av Einar O. Risa, Universitetsforlaget
 1995 Skygger (roman) 
 1996 Ring (roman)  
 1997 Velvære (roman)  
 1998 Nasjonaldagen (roman) 
 1999 Mannen i speilet, Alexander L. Kielland i Stavanger 1888-1902 (biografisk essay) 
 1999 Helvete (roman)
 2000 L.C. Nielsens papirer (roman) om Sigbjørn Obstfelder 
 2002 Casanovas siste erobring (roman)
 2003 Likeså, skulle han si (roman)
 2005 Kom, kom hør nattergalen (roman) om kunstmaleren Peder Severin Krøyer
 2006 Jeg går ikke ut lenger, jeg svever over byen (roman)
 2008 M. Kanne & Søn 1889-1922 (roman)
 2008 Hos blodsugerne – Peter Nansen og drømmen om det germanske kabelnett (Gyldendals julebok 2008, kulturhistorie)
 2009 M. Kanne & Søn 1923-1943 (roman)
 2010 M. Kanne & Søn 1950-1970 (roman)
 2011 M. Kanne & Søn (roman) (Hele kvartetten i ett bind)
 2012 Maskineriet. Listene - En besettelse
 2014 Moses (roman)
 2018 Mannen på balkongen (roman) Tiden

 Priser og utmerkelser 
 2001 – Nota Bene Bokpris 
 2000 – Tidenprisen

 Litteratur 
 2004 Raseriet i hendene''. Et essay om Einar O. Risas forfatterskap. Av Kjetil Vikene

Kilder 
  Presentasjon av Einar O. Risa i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
  Einar O. Risa i NRK Forfatter
Digitaliserte bøker av Einar O. Risa i Nasjonalbiblioteket
Artikler av Einar O. Risa i Norart

Norske romanforfattere
Norske journalister
Personer fra Stavanger kommune
Søndre Land prestegjeld

Søndre Land prestegjeld var et prestegjeld i Hadeland og Land prosti i Hamar bispedømme. Det ble opprettet ved kongelig resolusjon av 25. januar 1866, da det tidligere Land prestegjeld ble delt Nordre og Søndre Land prestegjeld. Gjeldet besto da av Fluberg sogn og Hov annekssogn.

Prestegjeldet besto ved avviklingen av prestegjeld på begynnelsen av 2000-tallet av sognene Søndre Land (Hov kirke og Enger kirke), Skute (Skute kirke) og Fluberg (Fluberg kirke og Landåsbygda kirke).

Sogneprester 
 Ole Kirsebom (nåværende)

Eksterne lenker 
 Prestegjeld og sogn i Oppland

Prestegjeld i Hamar bispedømme
Religion i Innlandet
Nordre Land prestegjeld

Nordre Land prestegjeld var et prestegjeld i Hadeland og Land prosti i Hamar bispedømme. Geografisk omfattet det samme område som Nordre Land kommune. Gjeldet ble opprettet da Land prestegjeld ble delt i Nordre og Søndre Land prestegjeld ved kongelig resolusjon av 25. januar 1866, med virkning fra 1. mai 1866. Det besto da av Østsinni og Nordsinni sogn med Torpa annekssogn.

Prestegjeldet besto ved avviklingen av prestegjeld på begynnelsen av 2000-tallet av sognene Østsinni (Østsinni kirke og Vølstad kirke), Nordsinni (Nordsinni kirke og Haugner kirke), Torpa (Åmot kirke og Kinn kirke) og Lunde (Lunde kirke).

Eksterne lenker 
 Arkivverket: Prestegjeld og sogn i Oppland

Prestegjeld i Hamar bispedømme
Nordre Lands historie
Torpa
Religion i Innlandet
Daler Mehndi

Daler Mehndi (punjabi:ਦਲੇਰ ਮਹਿੰਦੀ, født 18. august 1967) er en bhangra/popsanger fra India. Han er kjent for sin utagerende dansing og sine musikkvideoer.

Eksterne lenker 
 
 
 
 
 Offisielt fotogalleri
 The Ragdaa Forum
 Tunak Tunak Tun musikkvideo

Indiske sangere
Personer fra Patna
Muskelkraft

Muskelkraft er kraft generert ved sammentrekning av muskler.

Nedsatt muskelkraft

Nedsatt evne til å generere kraft i muskler kan påvirke bevegelsesmønster, fysisk aktivitet og utholdenhet. Det kan også gi smerter eller kramper.

Måling av muskelkraft

Muskelkraft har tidligere ofte blitt målt subjektivt. I forskningsstudier har man brukt en såkalt MRC-skala (Medical Research Council) i manuell muskeltesting:

For å få en mindre subjektiv måling kan en benytte et myometer som er et instrument som måler kraften i muskelen ved standardiserte bevegelser.

Se også
muskler

Anatomi
Eksfoliasjon

Eksfoliasjon innenfor geologi betyr avskalling. Prosessen fører til ytre avskalling på bergarten og kan skyldes forvitring eller trykkavlastning. Selve eksfoliasjonen skjer i sprekker i bergarten, en typisk eksfoliasjon kan skje ved bergarten sprekker opp som en løk langs sprekker som er parallelle med overflaten.

Geologiske prosesser
Protolitt

Protolitt er et begrep innenfor geologi som blir brukt for å beskrive kildebergarten til en metamorf bergart.

Geologi
Eksplosjon

En eksplosjon er en eksoterm kjemisk prosess som, når den forløper ved konstant volum, vil forårsake en meget hurtig og betydelig trykkøkning. 

Kjemisk drevne forbrenninger som går med høy hastighet blir gjerne omtalt som eksplosjoner, mens kjemisk drevne nedbrytinger i høy hastighet omtales som detonasjoner. Den første typen er gjerne knyttet til forskjellige former for krutt, mens den siste typen er gjerne knyttet til forskjellige former for sprengstoff. Det finnes også overgangsformer hvor en forbrenning i høy hastighet utløser en detonasjon.

Ulike typer eksplosjoner 
Det finnes flere ulike typer eksplosjoner:
 Kjemiske eksplosjoner
 Uniforme reaksjoner
 Termisk eksplosjon
 Propagerende reaksjoner
 Deflagrasjon - Eksplosjon der forbrenningsbølgen sprer seg med underlydshastighet i forhold til ubrent gass forut for flammen.
 Detonasjon - Eksplosjon der trykkbølgen sprer seg med overlydshastighet i det aktuelle materialet.
 Mekaniske eksplosjoner -  forårsakes av mekaniske krefter
 Nukleære eksplosjoner - inntrer når kjernereaksjoner produserer store energimengder over kort tid.
 Elektriske eksplosjoner

Eksterne lenker 
SNL: Eksplosjon

 
Pyroteknikk
Ild
Kjemiske reaksjoner
St. Olav videregående skole (Stavanger)

St. Olav videregående skole er en videregående skole i Stavanger, og er den største i regionen for studiespesialisering. Skolen tilbyr også International Baccalaureate. Antall skoleplasser er i dag rundt 800, hvilket gjør den til en stor skole i norsk sammenheng. Skolens rektor er Karl Roar Vigmostad. Opptak av nye elever krever et høyt karaktersnitt, sammenliknet med andre videregående skoler i regionen. St.Olav hadde en poenggrense på 45,3 i første inntak i 2021.

Skolen ligger midt i Stavanger, og samler elever fra hele Sør-Rogaland.

Skolen har også tilbudt yrkesfaget Service og Samferdsel, som ble flyttet til Jåttå videregående skoles Hinna-avdeling i 2011. St.Olav ble dermed en ren studiespesialisering og IB-skole.

Historie

Skolens historie går tilbake til 1921, da Stavanger handelsgymnasium ble grunnlagt. I 1960-årene ble Stavanger handelsskole skilt ut som egen skole, skjønt begge skolene holdt seg til samme bygg. Etter navnereformen i 1976 skiftet handelsskolen navn til Ledaal videregående skole, mens Stavanger handelsgymnasium ble hetende St.Olav videregående skole. Skolene ble slått sammen igjen i 1996, og beholdt navnet St. Olav.

Referanser

Eksterne lenker

 Skolens hjemmeside

Videregående skoler i Rogaland
Skoler i Stavanger
Olav den hellige
Skoler i Norge navngitt etter personer
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1921
Miskolc

Miskolc er den tredje største byen i Ungarn, regionsenter for den nordøstlige delen av Ungarn og hovedsete for Borsod-Abaúj-Zemplén fylke. Miskolc har 172 637 innbyggere. (95,7% ungarere, 2,2% roma, 0,3% slovaker, 0,3% tyskere og 1,5% andre)

Vennskapsbyer 
  Aschaffenburg
  Cleveland
  Katowice
  Kassa
  Ostrava
  Tammerfors
  Vologda
  Burgas

For sjakkinteresserte nordmenn er byen kjent som arena for en sjakkturnering mellom Ungarns egne Peter Leko og norske Magnus Carlsen i mai/juni 2008.

Eksterne lenker 
 

Byer i Ungarn