Norske kommunenummer

Norske kommunenummer omfatter alle norske kommuner med tilhørende kommunenummer som historisk har vært eller er i bruk.

Norske kommunenummer på formatet ffkk, hvor ff angir fylkestilhørigheten og kk løpenummer innen hvert fylke, ble innført av SSB ved folketellingen 1946. Den opprinnelige fylkesnummerserien var 01–20, ettersom Norge hadde 20 fylker, inkludert Bergen fylke, i 1946.

I forbindelse med kommunereformen og sammenslåing av fylker var det mange endringer i fylkes- og kommunenummereringen fra 1. januar 2018 (Trøndelag) og 1. januar 2020 (øvrige), ved at sammenslåtte (nye) fylker har nye fylkesnummer i serien 30, 34 til 54 (med intervall på 4). Dermed fikk alle kommuner i de nye fylkene også nye kommunenummer basert på disse fylkesnumrene. Ettersom Oslo, Rogaland, Møre og Romsdal og Nordland fylker ikke var omfattet av sammenslåingene, beholder disse sine opprinnelige fylkesnummer også etter 2020. I oversikten er utgåtte nummerserier markert med "◆". Flere av fylkessammenslåingene er vedtatt reversert med virkning fra 1. januar 2024, hvor fylker som avsluttes er merket med "◇" og fylker som gjenopprettes med "☆".

Oversikten angir årstall (og eventuelt dato) for når kommunen ble opprettet, hvilke(n) kommune(r) som inngår eller har avgitt områder ved dannelsen av kommunen, årstall (og eventuelt dato) for når kommunen ble videreført, hvilke(n) kommune(r) som kommunen er innlemmet i, delt i eller overført et område til. I disse kolonnene er tidligere kommuner og tidligere navneformer angitt med kursiv. For navneformer som skiller seg tydelig fra hverandre, f.eks. Sylte og Tresfjord, er disse angitt i kolonnen for kommunenavn, men her er det vanskelig å sette et skarpt skille mot revisjoner av skrivemåten.

Historikk 

Historisk har antallet kommuner i Norge variert kraftig. Ved innføringen av demokratisk lokalstyre med formannskapsdistrikter i 1838 ble det opprettet 397 kommuner i hele landet, som i oversikten er markert med "★". Det opprinnelige kommunestrukturen hadde en nummerering på formatet a.f, hvor a angav amtstilknytningen angitt med romertall I - XX (1–20) og f løpende fra 1 angav formannskapsdistriktet innenfor hvert amt begynnende med kjøp- og ladesteder - ikke ulikt formatet som ble innført i 1946. I oversikten er det opprinnelige formannskapsdistriktsnummer på disse 397 enhetene oppført.

For de 355 herredskommunene på landet var inndelingen basert på datidens prestegjeld og i noen tilfeller kirkesogn, mens 25 kjøp- og ladesteder, dvs. byer (for)ble egne enheter. Et stort antall prestegjeld og kirkesogn kan føre sin historikk tilbake til middelalderen og er markert med hhv. "‡" og "†". Både den geistlige og sivile historikken er oppført i feltet "Forhistorie", adskilt av en horisontal skillelinje. I perioden fra 1838 og utover til 1930-årene økte antallet kommuner kraftig, dels ved at herredskommuner ofte basert på store prestegjeld ble oppdelt i sine enkelte kirkesogn, eller at nye kjøp- og ladesteder ble utskilt som egne kommunale enheter. Følgelig økte antallet i denne perioden til sitt høyeste på 747 kommuner i 1947. Senere har dette blitt redusert gjennom Schei-komiteen i 1960-årene og mindre omfattende sammenslåinger i 1980- og 90-årene (Buvik-utvalget), og sist 2014–2020 (Kommunereformen) hvor antall kommuner ble redusert fra 428 (2014) til 358 (fra 1. januar 2020).

Den opprinnelige serien på dette formatet på kommunenumre ble innført av Statistisk sentralbyrå i forbindelse med folketellingen 1946, hvilket tilfeldigvis sammenfalt med tidspunktet med flest antall kommuner i Norge. Nummerrekkefølgen innen hvert fylke baserer seg på den tidligere fogderiinndelingen. For statistiske formål har kommunale enheter som har eksistert tilbake til 1838, blitt gitt egne kommunenummer uten at de i realiteten hadde kommunenummer i den perioden de eksisterte, disse ble gitt tredjesiffer 8 eller 9 og/eller er angitt med "*". Ved delinger og sammenslåinger har nye kommuner fått nye kommunenummer, og det var tidligere vanlig å beholde eller "gjenbruke" kommunenummer, og av denne grunn forekommer mange kommunenummer flere ganger. Gjenbruk av kommunenummer uten direkte videreføring av den opprinnelige kommunen er angitt med "#". Det er også tilfeller hvor en kommune har vært delt i mindre enheter en periode, for senere å bli gjenopprettet, for eksempel Gausdal og Rendalen. Kommuner som skifter fylke får også nytt kommunenummer, hvilket i tidsperioden 1840–2018 bare omfattet noen få kommuner, mens ved kommunereformen omfattet omkring 3/4 av Norges kommuner.

Fra 1838 ble det skilt mellom bykommune og herredskommune, og dette ble fra 1946 angitt ved at førstnevnte har tredjesiffer 0, mens sistnevnte har tredjesiffer 1, 2 og så videre. Selv om skillet mellom by- og landkommuner ble fjernet i 1992 er dette skillet i kommunenummer beholdt, også i den nye nummerserien fra 2018/20.

I oversikten er tidligere kommunenavn og historiske skrivemåter oppført, tilbake til norrønt, med endringstidspunkt der dette er kjent, ellers angis årstall for folketellingshefte eller stortingsvalg hvor navneformen er benyttet. En rekke stedsnavn ble fornorsket ved kongelige resolusjoner i årene 1900–1940. Ved rettskrivningen av 1917 ble aa erstattet av å, og denne bokstaven var innført ved folketellingen 1920. Det betyr at enkelte kommuner hadde tre skrivemåter i løpet av få år, f.eks. Vaage (til 1917), Vaagaa (1918–1919) og Vågå (fra 1920).

1946-nummerserien

01. Østfold◆ 
I. Smaalenenes Amt 1671–1918
01. Østfold fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Viken, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

02. Akershus◆ 
II. Akershus Amt 1671–1918
02. Akershus fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Viken, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

03. Oslo 
Utskilt fra Akershus Amt 1842
III. Christiania Amt 1842–1918
03. Kristiania fylke 1919–1924, Oslo fylke fra 1.1.1925
Består som eget fylke etter 1.1.2020, og beholder sitt fylkes- og kommunenummer.

04. Hedmark◆ 
Utskilt fra Oplandenes Amt 1781
IV. Hedemarkens Amt 1781–1918
04. Hedmark fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Innlandet, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

05. Oppland◆ 
Utskilt fra Oplandenes Amt 1781
V. Kristians Amt 1781–1918
05. Oppland fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Innlandet, unntatt Jevnaker og Lunner overført til Viken, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

06. Buskerud◆ 
VI. Buskeruds Amt 1680–1818
06. Buskerud fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Viken, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

07. Vestfold◆ 
Opprettet av Laurvig og Jarlsberg grevskaper 1821
VII. Jarlsberg og Larviks Amt 1821–1918
07. Vestfold fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Vestfold og Telemark, unntatt Svelvik som inngikk i Drammen i Viken, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

08. Telemark◆ 
VIII. Bratsberg Amt 1671–1918
08. Telemark fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Vestfold og Telemark, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

09. Aust-Agder◆ 
IX. Nedenes Amt 1685–1918
09. Aust-Agder fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Agder, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

10. Vest-Agder◆ 
X. Lister og Mandals Amt 1685–1918
10. Vest-Agder fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Agder, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

1Gyland (1838-39) regnes ikke blant de "opprinnelige" formannskapsdistriktene, men som en del av Bakke.2Bakke i sin helhet regnes blant de "opprinnelige" formannskapsdistriktene. Det ble imidlertid opprettet tre formannskapsdistrikt: 1) Vestre Bakke og Sirdal sogn i Stavanger amt, 2) Østre Bakke og Sirdal sogn, og 3) Gyland, de siste to i Lister og Mandals amt. Disse ble slått sammen til et formannskapsdistrikt 1839.

11. Rogaland 
XI. Stavanger Amt 1671–1918
11. Rogaland fylke fra 1.1.1919
Består som eget fylke etter 1.1.2020 og beholder sitt fylkesnummer. Fylkets kommuner, med unntak av kommunesammenslåinger, beholder sine kommunenummer.

12. Hordaland◆ 
Utskilt fra Bergenhus Amt 1763
XII. Søndre Bergenhus Amt 1763–1918
12. Hordaland fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Vestland, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

13. Bergen◆ 
Utskilt fra Søndre Bergenhus Amt 1831
XIII. Bergen Amt 1831–1918
13. Bergen fylke 1919–1971
Inngikk fra 1.1.1972 i Hordaland.

14. Sogn og Fjordane◆ 
Utskilt fra Bergenhus Amt 1763
XIV. Nordre Bergenhus Amt 1763–1918
14. Sogn og Fjordane fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Vestland, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer. Unntatt Hornindal overført til Møre og Romsdal og inngår i nye Volda kommune.

15. Møre og Romsdal 
XV. Romsdals Amt 1671–1918
15. Møre fylke 1919–1934, Møre og Romsdal fylke fra 1.1.1935
Består som eget fylke etter 1.1.2020 og beholder sitt fylkesnummer. Fylkets kommuner, med unntak av kommunesammenslåinger, beholder sine kommunenummer. Unntatt Rindal (1.1.2019) og Halsa (1.1.2020) overført til Trøndelag.

16. Sør-Trøndelag◆ 
Utskilt fra Trondhjems Amt 1804
XVI. Søndre Trondhjems Amt 1804–1918
16. Sør-Trøndelag fylke 1919–2017
Inngår fra 1.1.2018 i Trøndelag, og alle kommuner fikk nye kommunenummer.

1Rennebu regnes blant de "opprinnelige" formannskapsdistriktene. Enkelte kilder oppgir at Rennebu formelt ble skilt ut fra Meldal i 1839.

17. Nord-Trøndelag◆ 
Utskilt fra Trondhjems Amt 1804
XVII. Nordre Trondhjems Amt 1804–1918
17. Nord-Trøndelag fylke 1919–2017
Inngår fra 1.1.2018 i Trøndelag, og alle kommuner fikk nye kommunenummer.

{| class="sortable wikitable"
! Nr.
! Navn
! Opprettet
! ForhistorieFra kommune(r)
! Historiske navn
! Utvidelse Deling Videreført
! Til prestegjeldTil kommune(r)
|-
| 1701
| Levanger★
| 1838 (1.1.)
| Annekssogn† til SkognUtskilt fra Skogn 1855Kjøpstad 18361719 SkognFormannskap XVII.1
| Lifangr (norrønt)
| 1962 (1.1.)
| 1719 Levanger
|-
| rowspan=2 | 1702
| rowspan=2 | Steinkjer
| 1858 (23.1.)
| Annekssogn til StodUtskilt fra Stod 1868Ladested 18581734 Stod
| rowspan=2 | Stenkjær (til 1925)
| 1941, 19481964 (1.1.)
| 1702 Steinkjer
|-
| 1964 (1.1.)
| 1702 Steinkjer1727 Beitstad1731 Sparbu1732 Ogndal1733 Egge1734 Stod1735 Kvam
| 2018 (1.1.)
| 5004 Steinkjer
|-
| rowspan=2 | 1703
| rowspan=2 | Namsos
| 1865 (7.6.)
| Annekssogn til OverhallaUtskilt fra Overhalla 1865Ladested 18651845 Sævik
| rowspan=2 | 
| 1964 (1.1.)
| 1703 Namsos
|-
| 1964 (1.1.)
| 1703 Namsos1745 Vemundvik1746 Klinga1747 Otterøy1748 Fosnes (del av)
| 2018 (1.1.)
| 5005 Namsos
|-
| rowspan=2 | 1711
| Øvre Stjørdalen*
| 1850
| Annekssogn† til StørdalenUtskilt fra Størdalen 18491714 Størdalen
| Øvre Størdalen (til 1866)
| 1874 (1.1.)
| 1711 Meraker1712 Hegre
|-
| Meråker
| 1874 (1.1.)
| Annekssogn† til Øvre Stjørdalen1711 Øvre Stjørdalen
| Merakr (norrønt)Merager (1801)Meraker (til 1917)
| 2018 (1.1.)
| 5034 Meråker
|-
| 1712
| Hegra
| 1874 (1.1.)
| Hovedsogn† i Øvre Stjørdalen1711 Øvre Stjørdalen
| Hegrin (norrønt)Hægre (1801)Hegre (til 1917)
| 1962 (1.1.)
| 1714 Stjørdal
|-
| 1713
| Lånke
| 1902 (1.1.)
| Annekssogn† til Nedre Stjørdalen1714 Nedre Stjørdalen
| Lexudalr (norrønt)Lunche (1801)Laanke (til 1917)
| 1962 (1.1.)
| 1714 Stjørdal
|-
| rowspan=4 | 1714
| Størdalen★*
| 1838 (1.1.)
| Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.2
| Varnes, Stjóradalr (norrønt)Styrdal (1589)Størdalen (til 1866)
| 1850
| 1711 Øvre Størdalen1714 Nedre Størdalen
|-
| Nedre Stjørdalen*
| 1850
| Hovedsogn† i StørdalenUtskilt fra Størdalen 17491714 Størdalen
| Nedre Størdalen (til 1865)
| 1902 (1.1.)
| 1713 Laanke1714 Stjørdalen1715 Skatval
|-
| rowspan=2 |Stjørdal
| 1902 (1.1.)
| 1714 Nedre Stjørdalen
| rowspan=2 | Stjørdalen (til 1917)
| 1962 (1.1.)
| 1714 Stjørdal
|-
| 1962 (1.1.)
| 1712 Hegra1713 Lånke1714 Stjørdal1715 Skatval
| 2018 (1.1.)
| 5035 Stjørdal
|-
| 1715
| Skatval
| 1902 (1.1.)
| Annekssogn† til Nedre Stjørdalen1714 Nedre Stjørdalen
| Skatvalar (norrønt)Schatvold (1801)Skatvold (til 1884)
| 1962 (1.1.)
| 1714 Stjørdal
|-
| 1716
| Åsen★
| 1838 (1.1.)
| Annekssogn† til FrostaAasen tinglagFormannskap XVII.3
| Ásfjǫrðr, Ásen (norrønt)Aasen (til 1917)
| 1962 (1.1.)
| 1719 Levanger
|-
| rowspan=2 | 1717
| rowspan=2 | Frosta★
| rowspan=2 | 1838 (1.1.)
| rowspan=2 | Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.4
| rowspan=2 | Lagatún, Frostaðir (norrønt)Frosten (til 31.12.1908)
| 1665
| FrostenLexvigen
|-
| 2018 (1.1.)
| 5036 Frosta
|-
| 1718
| Leksvik★
| 1838 (1.1.)
| Utskilt fra Frosten 1665Lexvigen† i 1837Formannskap XVII.5
| Lexuvíkr (norrønt)Lexvigen (til 1801)Lexviken (1865)Leksviken (til 1917)
| 2018 (1.1.)
| 5054 Indre Fosen
|-
| rowspan=4 | 1719
| rowspan=2 | Skogn★
| rowspan=2 | 1838 (1.1.)
| rowspan=2 | Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.6
| rowspan=2 | Skaun (norrønt)Skaugen (1589)Schongen (1769)Skognen (1835)
| 1855 (1.2.)
| 1719 Skogn1720 Frol
|-
| 1962 (1.1.)
| 1719 Levanger
|-
| rowspan=2 |Levanger
| 1962 (1.1.)
| 1701 Levanger1716 Åsen1719 Skogn1720 Frol
| rowspan=2 | 
| 1964 (1.1.)
| 1719 Levanger
|-
| 1964 (1.1.)
| 1719 Levanger1722 Ytterøy
| 2018 (1.1.)
| 5037 Levanger
|-
| 1720
| Frol
| 1855 (1.2.)
| Annekssogn til Skogn1719 Skogn
| Fról (norrønt)Levanger Landdistrikt (til 1875)Levanger herred (til 1920)
| 19511962 (1.1.)
| 1719 Levanger
|-
| 1721
| Verdal★
| 1838 (1.1.)
| Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.7
| Veradalr (norrønt)Wærdahl(en) (til 1801)Værdalen (til 1917)
| 2018 (1.1.)
| 5038 Verdal
|-
| rowspan=2 | 1722
| rowspan=2 | Ytterøy★
| rowspan=2 | 1838 (1.1.)
| rowspan=2 | Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.8
| rowspan=2 | Yttrieyjar (norrønt)Ytterøe (1801)Ytterøen (til 1917)
| 1867 (1.1.)
| 1722 Ytterøen1723 Mosviken og Verran
|-
| 1964 (1.1.)
| 1719 Levanger
|-
| rowspan=2 | 1723
| Mosviken og Verran*
| 1867 (1.1.)
| Annekssogn† til Ytterøen1722 Ytterøen
| 
| 1901 (1.1.)
| 1723 Mosviken1724 Verran
|-
| Mosvik
| 1901 (1.1.)
| 1723 Mosviken og Verran
| Másarvík (norrønt)Mosvigen (1801)Mosviken (til 1917)
| 2012 (1.1)
| 1756 Inderøy
|-
| rowspan=2 | 1724
| rowspan=2 | Verran
| 1901 (1.1.)
| Annekssogn† til Ytterøen1723 Mosviken og Verran
| rowspan=2 | Vera (norrønt)Wærran (1801)
| 1964 (1.1.)
| 1724 Verran
|-
| 1964 (1.1.)
| 1724 Verran1726 Malm
| 2018 (1.1.)
| 5039 Verran
|-
| rowspan=2 | 1725
| rowspan=2 | Namdalseid
| 1904 (1.1.)
| Annekssogn† til Beitstaden1727 Beitstaden
| rowspan=2 | Eldueið (norrønt)E(i)lden (inntil 1801)Aas (1853-94)Namdalseidet (til 1917)
| 1964 (1.1.)
| 1725 Namdalseid
|-
| 1964 (1.1.)
| 1725 Namdalseid1747 Otterøy (del av)
| 2018 (1.1.)
| 5040 Namdalseid
|-
| 1726
| Malm
| 1913 (1.7.)
| Annekssogn† til Beitstaden1727 Beitstaden
| Reita (norrønt)Malmø, Malme (1800-tallet)
| 1964 (1.1.)
| 1724 Verran
|-
| rowspan=3 | 1727
| rowspan=3 | Beitstad★
| rowspan=3 | 1838 (1.1.)
| rowspan=3 | Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.13
| rowspan=3 | Solberga á Beitisstǫð (norrønt)Bedstaden (til 1801)Beitstaden (til 1917)
| 1904 (1.1.)
| 1725 Namdalseid1727 Beitstaden
|-
| 1913 (1.7)
| 1726 Malm1727 Beitstaden
|-
| 1964 (1.1.)
| 1702 Steinkjer
|-
| 1728
| HustadSandvollan
| 1907 (1.1.)
| Annekssogn† til Inderøen1729 Inderøen
| Húsastaða á Eynni Iðri (norrønt)Hustad (til 16.10.1911)
| 1962 (1.1.)
| 1729 Inderøy
|-
| rowspan=3 | 1729
| rowspan=3 | Inderøy★
| rowspan=2 | 1838 (1.1.)
| rowspan=2 | Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.9
| rowspan=3 | Saurshaug, Eynni Iðri (norrønt)Inderøe (1801)Inderøen (til 1917)
| 1907 (1.1.)
| 1728 Sandvollan1729 Inderøy1730 Røra
|-
| 1962 (1.1)
| 1729 Inderøy
|-
| 1962 (1.1)
| 1728 Sandvollan1729 Inderøy1730 Røra
| 2012 (1.1)
| 1756 Inderøy
|-
| 1730
| Røra
| 1907 (1.1.)
| Annekssogn† til Inderøen1729 Inderøen
| Ryrinar (norrønt)Sahlberg (1801)Salberg (1865)
| 1962 (1.1.)
| 1729 Inderøy
|-
| rowspan=2 | 1731
| rowspan=2 | Sparbu★
| rowspan=2 | 1838 (1.1.)
| rowspan=2 | Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.10
| rowspan=2 | Mœrinnar í Sparabúi (norrønt)Sparboen (til 1801)Sparbuen (til 1917)
| 1885 (1.1)
| 1731 Sparbu1732 Skei
|-
| 1964 (1.1.)
| 1702 Steinkjer
|-
| 1732
| SkeiOgndal
| 1885 (1.1.)
| Annekssogn† til Sparbuen1731 Sparbuen
| Skeðis í Ógnardalr (norrønt)Schey (1801)Skei (til 13.12.1900)Ogn(a)dalen (til 1917)
| 1941, 19481964 (1.1.)
| 1702 Steinkjer
|-
| 1733
| Egge
| 1869 (1.1.)
| Annekssogn† til Stod1734 Stod
| Eggja, Vigmunðar (norrønt)Vemunden (1533)
| 1964 (1.1.)
| 1702 Steinkjer|-
| rowspan=4 | 1734
| rowspan=4 | Stod★
| rowspan=4 | 1838 (1.1.)
| rowspan=4 | Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.11
| rowspan=4 | Stóð (norrønt)Stoed (til 1801)
| 1858 (23.1.)| 1702 Steinkjer1734 Stod|-
| 1869 (1.1.)| 1733 Egge1734 Stod|-
| 1909 (1.1.)| 1734 Stod1735 Kvam|- 
| 1964 (1.1.)
| 1702 Steinkjer|-
| 1735
| Kvam
| 1909 (1.1.)
| Annekssogn† til Stod1734 Stod| Skaun, Hvam (norrønt)Qvam (1801)
| 1964 (1.1.)
| 1702 Steinkjer|-
| rowspan=2 | 1736
| rowspan=2 | Snåsa★
| rowspan=2 | 1838 (1.1.)
| rowspan=2 | Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.12
| rowspan=2 | Snǫs (norrønt)Snasar (mellomnorsk)Sneeaasen (1801)Snaasen (til 1917)
| 1874 (1.1.)| 1736 Snåsa1737 Lierne|-
| 2018 (1.1.)
| 5041 Snåsa
|-
| rowspan=2 | 1737
| Lierne*
| 1874 (1.1.)
| Annekssogn til SnaasenUtskilt fra Snaasen 18711736 Snaasen| Findlierne (1801)Liderne (til 1872)
| 1915 (1.7.)| 1737 Sørli1738 Nordli|-
| Sørli
| 1915 (1.7.)
| Annekssogn til Lierne1737 Lierne| Søndre Findlie (1801) 
| 1964 (1.1.)
| 1738 Lierne|-
| rowspan=2 | 1738
| Nordli
| 1915 (1.7.)
| Hovedsogn i Lierne1737 Lierne| Nordre Findlie (1801) 
| 1964 (1.1.)
| 1738 Lierne|-
| Lierne
| 1964 (1.1.)
| 1737 Sørli1738 Nordli| 
| 2018 (1.1.)
| 5042 Lierne
|-
| 1739
| Røyrvik
| 1923 (1.7.)
| Annekssogn til Grong1742 Grong| Rørvik (til 1903)
| 2018 (1.1.)
| 5043 Røyrvik 
|-
| 1740
| Namsskogan
| 1923 (1.7.)
| Annekssogn til Grong1742 Grong| 
| 2018 (1.1.)
| 5044 Namsskogan
|-
| 1741
| Harran
| 1923 (1.7.)
| Annekssogn† til Grong1742 Grong| Glaðshaug, Hareið (norrønt)Haran (1801)
| 1964 (1.1.)
| 1742 Grong|-
| rowspan=4 | 1742
| rowspan=4 | Grong★
| rowspan=3 | 1838 (1.1.)
| rowspan=3 | Utskilt fra Overhalden 1820Grong† i 1837Formannskap XVII.14
| rowspan=4 | Gróðingja (norrønt)Granungœ (mellomnorsk)Grang (1589)Grogn (1865)
| 1901 (1.1.)| 1742 Grong1743 Høylandet|-
| 1923 (1.7)| 1739 Røyrvik1740 Namsskogan1741 Harran1742 Grong|-
| 1964 (1.1.)
| 1742 Grong|-
| 1964 (1.1.)
| 1741 Harran1742 Grong| 2018 (1.1.)
| 5045 Grong
|-
| rowspan=2 | 1743
| rowspan=2 | Høylandet
| 1901 (1.1.)
| Annekssogn† til Grong1742 Grong| rowspan=2 | Raumastaða (norrønt)Høeland (1801)Hølandet (til 1917)
| 1964 (1.1.)| 1743 Høylandet1744 Overhalla|-
| 1964 (1.1.)
| 1743 Høylandet1753 Foldereid (del av)
| 2018 (1.1.)
| 5046 Høylandet
|-
| rowspan=5 | 1744
| rowspan=5 | Overhalla★
| rowspan=2 | 1838 (1.1.)
| rowspan=2 | Overhalden‡ i 1837Formannskap XVII.15
| rowspan=5 | Efri halfa (norrønt)Overhalden (til 1884)Overhallen (til 1917)
| 1820 (28.10.)| GrongOverhalden|-
| 1846
| 1744 Overhalden|-
| 1846
| 1744 Overhalden1745 Sævig| 1860| 1744 Overhalden1745 Namsos Landdistrikt|-
| 1860
| 1744 Overhalden| 1964 (1.1.)
| 1744 Overhalla|-
| 1964 (1.1.)
| 1743 Høylandet (del av)1744 Overhalla| 2018 (1.1.)
| 5047 Overhalla
|-
| 1745*
| Sævik★
| 1838 (1.1.)
| Annekssogn† til OverhaldenFosnæs tinglagFormannskap XVII.16
| Sœvíkr (norrønt)
| 1846
| 1744 Overhalden|-
| rowspan=3 | 1745 
| rowspan=3 | Namsos LanddistriktVemundvik
| 1860
| Annekssogn til OverhaldenUtskilt fra Overhalden 18651744 Overhalden
| rowspan=3 | Namsos Landdistrikt (til 1876)
| 1865 (7.6.)| 1703 Namsos1745 Namsos Landdistrikt|-
| 1865 (7.6.)
| rowspan=2 | 1745 Vemundvik| 1891 (1.1.)| 1745 Vemundvik1746 Klingen|-
| 1891 (1.1.)
| 1964 (1.1.)
| 1703 Namsos|-
| 1746
| Klinga
| 1891 (1.1.)
| Annekssogn til Namsos1745 Vemundvik| Klinga (norrønt)Klingen (til 1917)
| 1964 (1.1.)
| 1703 Namsos|-
| 1747
| Otterøy
| 1913 (1.1.)
| Annekssogn til Fosnes1748 Fosnes| Otrey (norrønt)
| 1964 (1.1.)| 1703 Namsos1725 Namdalseid|-
| 1748
| Fosnes★
| 1838 (1.1.)
| Prestegjeld‡ i 1837Formannskap XVII.17
| Fósnes (norrønt)Foesnes (1769)Fosnæs (til 1884)
| 2018 (1.1.)
| 5048 Fosnes|-
| 1749
| Flatanger
| 1871 (1.1.)
| Annekssogn til FosnesUtskilt fra Fosnes 18701748 Fosnæs| Flatrangr (norrønt)Fladanger (1801)
| 2018 (1.1.)
| 5049 Flatanger
|-
| 1750
| Vikna
| 1869 (1.7.)
| Annekssogn† til Nærø1751 Nærø| Vikr (norrønt)Vigten (1801)Vikten (til 1917)
| 2018 (1.1.)
| 5050 Vikna|-
| rowspan=4 | 1751
| rowspan=4 | Nærøy★
| rowspan=3 | 1838 (1.1.)
| rowspan=3 | Nerø‡ i 1837Formannskap XVII.18
| rowspan=4 | Njarðeyjar (norrønt)Nærøe (til 1801)Nærø (til 1917)
| 1797 (7.4.)| NerøKolvereid|-
| 1869 (1.7)| 1750 Vikten1751 Nærø|-
| 1964 (1.1.)
| 1751 Nærøy|-
| 1964 (1.1.)
| 1751 Nærøy1752 Kolvereid1754 Gravvik1753 Foldereid| 2018 (1.1.)
| 5051 Nærøy|-
| rowspan=3 | 1752
| rowspan=2 | Kolvereid og Foldereid★*
| rowspan=2 | 1838 (1.1.)
| rowspan=2 | Utskilt fra Nerø 1797Kolvereid† i 1837Formannskap XVII.19
| rowspan=3 | Kolfareiði (norrønt)
| 1860| 1752 Kolvereid og Foldereid1755 Leka|-
| 1886 (1.10.)| 1752 Kolvereid1753 Foldereid|-
| Kolvereid
| 1886 (1.10.)
| 1752 Kolvereid og Foldereid| 1964 (1.1.)
| 1751 Nærøy|-
| 1753
| Foldereid
| 1886 (1.10.)
| Annekssogn til Kolvereid 1752 Kolvereid og Foldereid| Foldareið (norrønt)Falderejd (1801)
| 1964 (1.1.)| 1743 Høylandet1751 Nærøy|-
| 1754
| Gravvik
| 1909 (1.1.)
| Annekssogn til Leka1755 Leka| Grǫfvíkr (norrønt)Gravik (til 1917)
| 1964 (1.1.)| 1751 Nærøy|-
| rowspan=2 | 1755
| rowspan=2 | Leka
| rowspan=2 | 1860
| rowspan=2 | Annekssogn† til KolvereidUtskilt fra Kolvereid 18611752 Kolvereid og Foldereid| rowspan=2 | Skeiðis á Leku (norrønt)Lechøe (1801)Lekø (til 1884)
| 1909 (1.1.)| 1754 Gravvik1755 Leka|-
| 2018 (1.1.)
| 5052 Leka
|-
| 1756
| Inderøy
| 2012 (1.1.)
| 1723 Mosvik1729 Inderøy| 
| 2018 (1.1.)
| 5053 Inderøy
|-
| 1780*
| Sørbindalen★
| 1838 (1.1.)
| Annekssogn† til Bindalen i Nordlands amtFormannskap XVII.20
| Vatsáss í Birnudalr (norrønt)
| 1852
| 1811 Bindalen
|}

 18. Nordland 
XVIII. Nordlands Amt 1671–1918
18. Nordland fylke fra 1.1.1919
Består som eget fylke etter 1.1.2020 og beholder sitt fylkesnummer. Fylkets kommuner, med unntak ved kommunesammenslåinger, beholder sine kommunenummer. Unntatt Tjeldsund overført til Troms og Finnmark.

 19. Troms◆ 
Utskilt fra Finmarkens Amt 1866
XIX. Tromsø Amt 1866–1918
19. Troms fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Troms og Finnmark, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

 20. Finnmark◆ 
Vardøhus amt 1668–1787
XX. Finmarkens Amt 1787–1918
20. Finnmark fylke 1919–2019
Inngår fra 1.1.2020 i Troms og Finnmark, og samtlige kommuner fikk nye kommunenummer.

 2018-nummerserien 

 30. Viken◇ 

30. Viken fylke 2020-2023

I Viken inngår kommuner fra tidligere Østfold, Akershus og Buskerud fylker, Svelvik kommune i Vestfold, samt Jevnaker og Lunner i Oppland. Viken har fylkesnummer 30, fra 1.1.2020 - 31.12.2023.
Deles fra 1.1.2024 i Østfold, Akershus og Buskerud, og samtlige kommuner får nye kommunenummer.

 31. Østfold☆ 

Østfold gjenopprettes som eget fylke fra 1.1.2024 med kommunene som tilhørte, eller ble slått sammen av kommuner som lå i Østfold før sammenslåingen til Viken 1.1.2020, med unntak av Rømskog som inngikk i Aurskog-Høland fra samme dato.

{| class="sortable wikitable"
! Nr.
! Navn
! Opprettet
! Fra kommune(r)
! Fra fylke
|-
| 3101
| Halden
| 2024 (1.1.)
| 3001 Halden| rowspan=12 | Viken|-
| 3103
| Moss
| 2024 (1.1.)
| 3002 Moss
|-
| 3105| Sarpsborg| 2024 (1.1.)
| 3003 Sarpsborg
|-
| 3107| Fredrikstad| 2024 (1.1.)
| 3004 Fredrikstad
|-
| 3110| Hvaler| 2024 (1.1.)
| 3011 Hvaler
|-
| 3112| Råde| 2024 (1.1.)
| 3017 Råde
|-
| 3114| Våler| 2024 (1.1.)
| 3018 Våler
|-
| 3116| Skiptvet| 2024 (1.1.)
| 3015 Skiptvet
|-
| 3118| Indre Østfold| 2024 (1.1.)
| 3014 Indre Østfold
|-
| 3120| Rakkestad| 2024 (1.1.)
| 3016 Rakkestad
|-
| 3122| Marker| 2024 (1.1.)
| 3013 Marker
|-
| 3124| Aremark| 2024 (1.1.)
| 3012 Aremark
|-
|}

 32. Akershus☆ 

Akershus gjenopprettes som eget fylke fra 1.1.2024 med kommunene som før 1.1.2020 tilhørte, eller ble slått sammen av kommuner som lå i Akershus før sammenslåingen til Viken, Rømskog fra Østfold som inngikk i Aurskog-Høland, Røyken og Hurum fra Buskerud som inngikk i Asker, og Jevnaker og Lunner som tilhørte Oppland.

 33. Buskerud☆ 

Buskerud gjenopprettes som eget fylke fra 1.1.2024 med kommunene som før 1.1.2020 tilhørte, eller ble slått sammen av kommuner som lå i Buskerud før sammenslåingen til Viken, samt Svelvik fra Vestfold som inngikk i Drammen og unntatt Røyken og Hurum som inngikk i Asker fra samme dato.

 34. Innlandet 
I Innlandet inngår kommuner fra tidligere Hedmark og Oppland fylker, unntatt Jevnaker og Lunner overført til Viken. Innlandet har fylkesnummer 34, fra 1.1.2020.

 38. Vestfold og Telemark◇ 39. Vestfold og Telemark fylke 2020-23I Vestfold og Telemark inngår kommuner fra tidligere Vestfold og Telemark fylker, unntatt Svelvik overført til Viken. Vestfold og Telemark har fylkesnummer 38, fra 1.1.2020 - 31.12.2023.
Deles fra 1.1.2024 i Vestfold og Telemark, og samtlige kommuner får nye kommunenummer.

 39. Vestfold☆ 

Vestfold gjenopprettes som eget fylke fra 1.1.2024 med kommunene som før 1.1.2020 tilhørte, eller ble slått sammen av kommuner som lå i Vestfold før sammenslåingen til Vestfold og Telemark, unntatt Svelvik som inngikk i Drammen i Viken fra samme dato.

 40. Telemark☆ 

Telemark gjenopprettes som eget fylke fra 1.1.2024 med kommunene som før 1.1.2020 tilhørte, eller ble slått sammen av kommuner som lå i Telemark før sammenslåingen til Vestfold og Telemark.

 42. Agder 
I Agder inngår kommuner fra tidligere Aust-Agder og Vest-Agder fylker. Agder har fylkesnummer 42, fra 1.1.2020.

 46. Vestland 
I Vestland inngår kommuner fra tidligere Hordaland og Sogn og Fjordane fylker, unntatt Unntatt Hornindal overført til Møre og Romsdal. Vestland har fylkesnummer 46, fra 1.1.2020.

 50. Trøndelag 
I Trøndelag inngår kommuner fra tidligere Sør-Trøndelag og Nord-Trøndelag fylker, samt Halsa og Rindal fra Møre og Romsdal.
Trøndelag har fylkesnummer 50, fra 1.1. 2018.

 54. Troms og Finnmark◇ 54. Troms og Finnmark fylke 2020-2023'I Troms og Finnmark inngår kommuner fra tidligere Troms og Finnmark fylker, samt Tjeldsund fra Nordland. Troms og Finnmark har i fylkesnummer 54, fra 1.1.2020 - 31.12.2023.
Deles fra 1.1.2024 i Troms og Finnmark, og samtlige kommuner får nye kommunenummer.

 55. Troms☆ 

Troms gjenopprettes som eget fylke fra 1.1.2024 med kommunene som før 1.1.2020 tilhørte, eller ble slått sammen av kommuner som lå i Troms før sammenslåingen til Troms og Finnmark, samt Tjeldsund fra Nordland som ble slått sammen med Skånland fra samme dato.

 56. Finnmark☆ 

Finnmark gjenopprettes som eget fylke fra 1.1.2024 med kommunene som før 1.1.2020 tilhørte, eller ble slått sammen av kommuner som lå i Finnmark før sammenslåingen til Troms og Finnmark.

 Kommunenummer på annet enn kommuner 
Skatteetaten og Statistisk sentralbyrå benytter enkelte nummer for skatteopplysninger og økonomisk statistikk som vanligvis er knyttet til en kommune, men som i noen tilfellet ikke kan knyttes til noe område eller kommune i Norge.

 2211 Jan Mayen
 2311 Kontinental-sokkelen syd for 62° N
 2321 Kontinental-sokkelen nord for 62° N
 2312 Utland/Næringsdrift. Brukes om utenlandssaker, næringsdrift, petroleumsvirksomhet utenfor fastland. Skattested for tjenestemann i utenrikstjeneste m.v. 2435 Kildeskatt pensjon. Brukes for spesialskatteordning for utenlandske borgere med pensjon fra Norge, men som ikke oppholder seg i landet i inntektsåret (og som ikke av andre årsaker betaler "vanlig skatt" på linje med innbyggerne i landet).''

Referanser

Litteratur 
 NOU 1992: 15 Kommune- og fylkesinndelingen i et Norge i forandring

Kilder og eksterne lenker 
 Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen, Dag Juvkam, 1999, SSB.no
 Kommunekatalog gjeldende fra 1.1. 2008
 Nasjonalbiblioteket
 Norske Gaardnavne
 
 Norges kommuner 1837-1997, Frode Korslund, 1997
 Endring i kommune- og fylkesinndelingen, ssb.no
 Stortingsvalget 1918
 Fødestedskoder for Norge og utlandet
 Folketellingen i Norge 1946 – SSB
 Nye kommune- og fylkesnummer fra 2020
 Bygdebøker på Nasjonalbiblioteket .
 Historikk for prestegjeld og sogn, arkivverket.no
 Norske-kirker.net
 Norges kirker
 Kirkesøk - Kirkebyggdatabasen
 
 Kulturminnesøk
 Norway's Parishes

Kommuner i Norge
Numre