alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Institutt for Journalistikk

Stiftelsen Institutt for Journalistikk (IJ) er et kurs- og kompetansesenter for norske medier, som ligger i Oslo. 
IJs formål er å bidra til å heve kvaliteten på norsk journalistikk gjennom kurs og annen kompetanseutvikling. Kurstilbudet skal avspeile utviklingen av journalistikken og gi nytteverdi til mediene.

Kursene holdes i Oslo på Pressens hus, internt i mediebedrifter, på kurs- og konferansehoteller landet rundt, og på studieturer i utlandet. IJ tilbyr også kurs for bedrifter utenfor mediebransjen, for eksempel skrivekurs.

IJ ble opprettet i 1975 av Norsk Presseforbunds grunnorganisasjoner Norsk Journalistlag (NJ),Norsk Redaktørforening (NR) og Mediebedriftenes Landsforening (MBL). Sentral i etableringen var Thorbjørn Wale, som også ble instituttets første leder.

De første årene holdt instituttet til i Oslo, men ble i 1980 etablert nær gamlebyen i Fredrikstad. I 2013 ble bygget solgt for 15 millioner kroner til Fredrikstad kommune. I perioden 2014-2021  leide virksomheten lokaler i Litteraturhuset i Fredrikstad. I 2021 flyttet IJ inn i Pressens Hus i Oslo.  

IJ administrerer en rekke pressestipend, og er også sekretariat for Pressens Faglitteraturfond og Pressens Stipendfond.

IJ finansieres dels ved tilskudd over statsbudsjettet, dels ved kursavgifter og salg av tjenester og bøker.

Instituttleder 
 Siri Skaalmo 2020 -
 Eivind Andres Fjellstad 2014 - 2020
 Frode Rekve 2009 - 2014
 Trine Østlyngen 2003 - 2009
 Eirik Moe - 1996 - 2003
 Nils E. Øy 1989 -1996
 Thorbjørn Wale 1975 - 1989

Referanser

Eksterne lenker
 

Norske medieorganisasjoner
Norske stiftelser
Journalistikk i Norge
Utdanning i Fredrikstad
Organisasjoner etablert i 1975
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1975
Runar Søgaard

Runar Devik Søgaard (født 27. juni 1967) er en norsk tidligere predikant, musikkonsulent og kjendis bosatt i Stockholm, best kjent for sitt ekteskap med den svenske artisten Carola Häggkvist.  

Søgaard har gjennom det meste av sitt liv vært tilknyttet trosbevegelsen. Han har sin bakgrunn i frikirkemiljøet i Norge, og er sønn av Frank Søgaard, som var pastor ved Den Frie Evangeliske Forsamling i Oslo.  

Søgaard ble først og fremst kjent gjennom sitt ekteskap med Carola Häggkvist, som han var gift med fra 1990 til 2000. Siden har han gjort en del oppsiktsvekkende ting og kommet med uttalelser som har vakt en del oppsikt i pressen. På 1990-tallet fikk han mye presseomtale i Sverige etter å ha skutt rådyr fra sitt eget soverom. På 2000-tallet kom han i hardt vært etter å ha kommet med krenkende uttalelser om Islam og Muhammed. I 2010- og 2020-årene fikk han mye omtale i forbindelse med flere dommer for økonomisk kriminalitet. Han hevder selv at han tidvis har hatt et dramatisk liv som inkluderer bilkrasj, togkrasj og flykrasj. 

Søgaard har deltatt i kjendisrealityserier som Farmen kjendis i 2019 og i Camp Kulinaris i 2020.

I 2020 utgav han selvbiografien Gud gav oss ti bud - jeg har brutt ni av dem.

Han ble i juni 2021 dømt til ett år og åtte måneder i fengsel for grove skattebrudd.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Kongsvinger kommune
Norske kristne predikanter
Norske forretningsfolk
Svensker
Norske forfattere av erindringsbøker
Farmen-deltakere
Anna Carin Olofsson-Zidek

Anna Carin Olofsson-Zidek (født 1. mars 1973 i Sveg) er en svensk tidligere skiskytter og langrennsløper. 

Hun startet karrieren som langrennsløper. I 1993 var hun på det svenske stafettlaget som tok sølv i junior-VM. Hun deltok i langrenn i OL 2002 i Salt Lake City med en 30.-plass på 15 km fellesstart som beste resultat. Året etter byttet hun til skiskyting. 

Hun vant sølvmedalje i VM i Hochfilzen 2005. Sesongen etter fikk hun sin første seier i verdenscupen på 15 km den 7. desember 2005, igjen i østerrikske Hochfilzen. I OL 2006 i Torino tok hun sølv på sprinten og ble olympisk mester på fellesstarten. Hun gikk andre etappe på Sveriges lag som vant gull på mixed stafetten i VM i 2007 i Antholz, de andre på laget var Helena Jonsson, Björn Ferry og Carl Johan Bergman.

3. mai 2008 giftet hun seg med canadieren Tom Zidek, smører for det canadiske skiskytterlaget.

OL- og VM-medaljer 
OL-medaljer
 Torino 2006 – gull 12,5 km fellesstart 
 Torino 2006 – sølv  7,5 km sprint 

 VM-medaljer
 Antholz 2007 – gull på mixedstafett 2 x 6 km + 2 x 7,5 km  
 Antholz 2007 – sølv 7,5 km sprint
 Hochfilzen 2005 – sølv 12,5 km fellesstert
 Antholz 2007 – bronse 10 km jaktstart

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Anna Carin Olofssons hjemmeside
 Om Anna Carin Olofsson på Biathlonworld

Svenske langrennsløpere
Svenske skiskyttere
Olympiske mestere for Sverige
Olympiske sølvmedaljevinnere for Sverige
Verdensmestere i skiskyting
Deltakere for Sverige under Vinter-OL 2002
Langrennsløpere under Vinter-OL 2002
Medaljevinnere under Vinter-OL 2006
Deltakere for Sverige under Vinter-OL 2006
Skiskyttere under Vinter-OL 2006
Deltakere for Sverige under Vinter-OL 2010
Skiskyttere under Vinter-OL 2010
Personer fra Härjedalens kommun
Fødsler i 1973
Deltakere under VM i skiskyting 2003
Deltakere under VM i skiskyting 2004
Deltakere under VM i skiskyting 2005
Deltakere under VM i skiskyting 2006
Deltakere under VM i skiskyting 2007
Deltakere under VM i skiskyting 2008
Deltakere under VM i skiskyting 2009
Deltakere under VM i skiskyting 2010
Deltakere under VM i skiskyting 2011
Sommereik

Sommereik (Quercus robur) er en art av eiketrær. Sammen med vintereik vokser den vilt i sørlige deler av Norge.

Beskrivelse 
I Norge vokser bare artene sommereik og vintereik vilt. De kan variere mye i utseende, og er nokså like. Kjennetegn på sommereik. Bladene er bredest godt over midten med 3–6 dype, uregelmessige bukter på hver side. De er tynne, og blek, matt-grønne i fargen. Bladstilken er kort. Når nøttene nylig er modnet er de blekbrune med olivengrønne, langsgående striper. Dette endrer seg på vinterstid. Nøttestilkene er lange og tynne. Endeknoppene er små og avrundede. Stammen blir ikke så lang før den forgreiner seg og forsvinner i krona. Krona er åpen fordi småkvistene samler seg i klynger. Barken er tykk, kraftig og oppsprukket i langstrakte biter.

Utbredelse 
Sommereik krever mye varme om sommeren, men tåler litt kjøligere vintre. Den kan vokse i noe skygge som ung, men krever mer sol etterhvert som den vokser. Den utvikler seg best på dyp mold- og kalkrik jord med frisk fuktighet. Sommereik er den mest utbredte og vokser i lavlandet på Østlandet og langs kysten nord til Møre og Romsdal. Helt nord til Troms finnes imidlertid velvoksende plantede sommereiker.

Bruk 
Nøttene er spiselige, men må behandles for å bli kvitt den beske smaken. Eikenøttene inneholder bitterstoffer. For å begrense mengden bitterstoffer bør de plukkes mens de er grønne. Nøttene kokes og vannet byttes to ganger slik at bitterstoffene trekkes ut. Så skreller man nøttene og tørker kjernene.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker 
 

Eikeslekten
Tresorter
Planter formelt beskrevet i 1753
Norske trær
Norges flora
Danmarks flora
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné
Bjørnevatn

Bjørnevatn (skoltesamisk: Kuõbǯǯjäuʹrr, nordsamisk: Guovžajávri, kvensk: Kruuvakylä) er et tettsted i Sør-Varanger kommune i Finnmark som ligger ca. 10 km sør for Kirkenes. Stedet er kjent for malmgruvene drevet av AS Sydvaranger (1906–1996) og Sydvaranger Gruve AS (2009–2015).

Bjørnevatn har  innbyggere per 1. januar . Dette innbyggertallet inkluderer også bebyggelsen i nabobygda Sandnes som inngår i tettstedet. I Bjørnevatn ligger NAV Innkreving. Idrettslaget i Bjørnevatn heter Bjørnevatn Idrettslag, BIL sin hjemmebane heter Bjørneparken stadion.

Berggrunnen tilhører Bjørnevann-gruppen Øst-Finnmarks grunnfjellsområde. Bjørnevann-gruppen består av gneiser, kvartsitter og amfibolitter med underliggende basalkonglomerat.

Referanser

Eksterne lenker 
 Bjørnevatn Idrettslag

Tettsteder i Troms og Finnmark
Bosetninger i Sør-Varanger
Dalsfjord

Dalsfjord er en tidligere kommune i Møre og Romsdal, opprinnelig del av Volda. Geografisk er Dalsfjorden en arm av Voldsfjorden. 

Dalsfjord ble fradelt som egen kommune 1. juli 1924. Kommunen hadde ved etableringen 960 innbyggere.

1. januar 1964 ble Dalsfjord igjen slått sammen med Volda til den nye Volda kommune. Dalsfjords innbyggertall hadde på dette tidspunktet økt til 1 151. Innbyggertallet i dag er 742 (2015). 

På østsiden av fjorden har vi i retning innover: Kornberg, Nautvik og Dale.
Innerst i fjorden ligger Steinsvik.
På vestsiden av fjorden i retning utover har vi: Åmelfot, Inselset, Aksnes,Lyngneset, Løvik, Holen, Lisjemyra,
Dravlaus, Lauvstad og Velsvik. Det går ferje mellom Lauvstad og Volda.
Det ligger en barneskole på Lauvstad og en barne- og ungdomsskole i Dravlausbygda.

Anleggsarbeidere fra Dalsfjord spesialiserte seg midt på 1800-tallet i å bygge fyr, fyrlykter og sjømerker langs norskekysten. Deres virksomhet har fått sitt minnesmerke i hjembygda, nemlig Dalsfjord fyrmuseum.

Tidligere kommuner i Møre og Romsdal
Voldas historie
Norske kommuner etablert i 1924
Kommuner opphørt i 1964
Forsvarets Veteranadministrasjon

Forsvarets veteranadministrasjon (FVA) er et kontor som ble etablert 1. februar 2006. FVA skal være et servicekontor for krigsveteraner og er rådgivende organ for Forsvarssjefen i veteransaker.  Kontoret er underlagt Personell-, økonomi- og styringsstaben.

FVAs målsetning er ifølge Forsvaret å «være det overordnede kontaktpunkt for veteraner som søker kontakt med Forsvaret. FVA skal ivareta og koordinere alle tiltak som berører veteraner og veteranvirksomheten og er på vegne av FST koordinerende myndighet for bruk av Forsvarets samlede ressurser i behandling av veteransaker. FVA skal ha et nært samarbeide med de frivillige veteranorganisasjonene.»

Referanser

Eksterne lenker
 http://www.mil.no/veteraner/
 Artikkel på Forsvarsnett
 Forsvarsnett: – Første skritt i riktig retning

Norges forsvar
Etableringer i 2006
Opphør i 2011
Bygdaposten for Hjelmeland

Bygdaposten for Hjelmeland var en lokalavis som ble utgitt i Hjelmeland kommune i Rogaland. Avisen ble fusjonert inn i Strandbuen høsten 2009 og den nye avisen har beholdt dette navnet. Strandbuen dekker Strand og Forsand kommuner i tillegg til Hjelmeland. Mens Bygdaposten kom ut en gang i uken, kommer Strandbuen ut hver onsdag og fredag. Avisen har lokalkontor på Hjelmeland med journalister som har spesielt ansvar for å dekke denne kommunen.

Bygdaposten ble startet i 1973, etter at de fire privatpersonene Arne Kleppa, Jon Olav Sigmundstad, Chr. Nedland og Rolf Aarsand med kommunal støtte ga ut en lokalavis for Hjelmeland. Bladet ble kalt «Bygdaposten?». Spørsmåltegnet i tittelen var bevisst, innbyggerne i Hjelmeland fikk anledning til å komme med andre forslag, men navnet forble Bygdaposten.

I startåret 1973 ble det produsert tre utgaver på dugnad av de fire initiativtakerne, og folk på Hjelmeland var positive til avisen. Året etter bestemte kommunestyret seg for å støtte en fast utgivelse, med ti utgaver i året. Det krevde en fast redaktør og Erik Fossåskaret ble avisens første redaktør i 1974. Siden oppstarten utvidet Bygdaposten slik at den kom ut hver hver fredag og hadde 2,5 stillinger. Før fusjonen var avisen et aksjeselskap med kommunen (49%) og Jæren Avis (46%) som de to største aksjonærer. Da kommunen besluttet å selge sin aksjepost til Jæren Avis som også eier Strandbuen, lå veien åpen for sammenslåingen.

Redaktør
 1974-1976  Erik Fossåskaret
 1976-1977  Eva Røyrane
 1977-1980  Unn Ribe
 1980-1981  Elise Seip Tønnesen
 1981-1992  Ståle Eggebø
 1992-1993  Njål Tjeltveit
 1993-1994  Harald Sel
 1994-1996  Berit Bryne
 1996-1999  Gaute Henriksen
 1999-2005  Kåre Lunde
 2005-2006  Magnar Riveland
 2006-      Dag Anton Boge

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 2 030
2005: 2 125
2006: 1 870
2007: 1 861
2008: 1 935
2009: Fusjonert inn i avisa Strandbuen

Referanser

Eksterne lenker
 Bygdaposten for Hjelmeland

Aviser i Rogaland
Hjelmelands historie
Aviser etablert i 1973
Eiker Avis

Eiker Avis var en lokalavis som utkom en gang i uka i Hokksund i Buskerud. Avisas dekningsområde var Øvre og Nedre Eiker. Avisen ble lagt ned 1. januar 2012.

Ansvarlig redaktør var Mona Sandviken.

Opplag
 2004: 2 141

Gratisaviser i Viken
Øvre Eikers historie
Nedre Eiker
Edda Media
Aviser etablert i 2003
2003 i Norge
Kultur i Drammen
Kultur i Øvre Eiker
Eikerbladet

Eikerbladet er en lokalavis som utkommer én gang i uka i Nedre og Øvre Eiker i Buskerud.

Utgivelsesdag på papir er torsdag, og sju dager i uka på eikerbladet.no.

Avisas dekningsområde er Øvre og Nedre Eiker.

Eikerbladet eies av Ringerikes Blad AS, som er 100% eid av Amedia Lokal AS.

Stig Odenrud (f. 1964) ble ansatt som daglig leder og ansvarlig redaktør 1. januar 2018.

Tidligere ledere/redaktører:

2015 - 2017: Knut Bråthen (f. 1967)   

2005 - 2015: Finn Roar Moen (f. 1951)

2004 - 2005: Øyvind Lien (f. 1965)

2002 - 2005: Ulf Mørck (f. 1947)

Opplag 
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
 2006: 2 485
 2007: 2 628
 2008: 2 676
 2009: 2 716
 2010: 2 789
 2011: 2 792
 2012: 2 901
 2013: 3 076
 2014: 3 179
 2015: 3 070
 2016: 3 138
 2017: 3 084

Referanser

Eksterne lenker 
Eikerbladet

Aviser i Viken
Kultur i Øvre Eiker
Kultur i Drammen
Aviser etablert i 1992
Aviser eid av Amedia
Nettaviser i Viken
Karmøybladet

Karmøybladet er en avis som utkommer to ganger i uka i Åkrehamn på Karmøy i Rogaland. Avisa ble etablert i 1996 under navnet Åkrabuen, men byttet til dagens navn året etter. Navnet "Karmøybladet" eksisterte også før etableringen av "Åkrabuen", den gang hadde avisen sine kontorer i Hovedgaten i kommunesenteret Kopervik. 

Onsdagsutgaven distribueres til alle husstander i Karmøy kommune med et opplag på ca. 14 000 eksemplarer. I 2004 kom avisas andre ukentlige utgave som abonnements og løssalgsavis. Utgivelsesdagen lørdag ble året etter endret til fredag. 

Avisas dekningsområde er Karmøy kommune. Ansvarlig redaktør er Odd Magne Lilleaas.

Opplag
2004: 1 170
2005: 1 256
2006: 1 259
2007: 1 375
2008: 1 280

Referanser

Eksterne lenker
 Karmøybladet

Aviser i Rogaland
Kultur i Karmøy
Aviser etablert i 1996
Næringsliv i Karmøy
Konnerudposten

Konnerudposten var en lokalavis som kom ut en gang i uka i Drammen i Buskerud. Avisa ble etablert i september 2004 og hadde Konnerud og Skoger som dekningsområde. Ansvarlig redaktør var Stein Gudvangen. Siste utgave kom ut 30. april 2009.

Eksterne lenker
 Konnerudposten nedlagt

Nedlagte aviser i Viken
Aviser etablert i 2004
Aviser nedlagt i 2009
OPP

OPP er ei lokalavis som utkommer hver fredag i Oppdal i Trøndelag. Avisa kom ut første gang 19. desember 2002. Dekningsområdet er Oppdal kommune.

I 2003 vant avisa gull i årets avisside, mens avisa de to neste årene fikk bronse. Avisa fikk den regionale utmerkelsen «Beste lokalavis» i 2004.

Avisa utgis av Mediehuset OPP, som også driver nettstedet opp.no og nærradioen Radio E6. Mediehuset gir også ut bøker. I 2004 kom «40 turer i Oppdal», av Jon Strand og i 2007 kom nyutgivelsen av ordboka Oppdaling, av Ingeborg Donali.

Ansvarlig redaktør er Per Roar Bekken.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Norsk Opplagskontroll og Landslaget for Lokalaviser.
2004: 2 019
2005: 2 100
2006: 2 203
2007: 2 329
2008: 2 329
2009: 2 327
2010: 2 336
2011: 2 337
2012: 2 287
2013: 2 308
2014: 2 366
2015: 2 342
2016: 2 300
2017: 2 272

Referanser

Eksterne lenker
 OPP

Aviser i Trøndelag
Kultur i Oppdal
Aviser etablert i 2002
Næringsliv i Oppdal
Koreansk

Koreansk er et agglutinerende språk som snakkes av vel 78 millioner mennesker. Det er offisielt språk i Korea (Nord-Korea og Sør-Korea), men også minoriteter i Kina, Japan og USA snakker språket – se koreaner. 

Det koreanske skriftspråket, hangul (i Sør-Korea) eller chosŏn'gŭl, (i Nord-Korea) er alfabetisk og fonetisk. I Sør-Korea brukes det noen steder også kinesiske skrifttegn, hanja.

Slektskap 
Koreansk anses av mange å være et medlem i den altaiske språkfamilie, mens andre mener at det bør klassifiseres som et isolert språk.

Grammatikk 
Koreansk klassifiseres som et SOV-språk, der subjektet innleder en setning, etterfulgt av objektet, og så av verbet.

Skriftsystem
Hovedartikkel: Hangul

Koreansk ble opprinnelig skrevet med kinesiske tegn, kalt for hanja. Nå skriver man en unik alfabetisk skrift hangul innført av Kong Sejong i 1443. I Sør-Korea skrives navn på hangul, men en supplerer ofte med hanja. I Nord-Korea bruker man bare hangul. Ved translittering av koreansk brukes flere ulike system. I Nord-Korea brukes offisielt McCune-Reischauersystemet. I 2000 gikk Sør-Korea over til offisiell bruk av en revidert romanisering. I tillegg finnes Yale-romaniseringen som i hovedsak benyttes av lingvister.

Det koreanske alfabetet 
Det koreanske alfabetet består av 14 konsonanter og 10 vokaler:

Konsonanter   
 ㄱ-G,K
 ㅋ-K
 ㄷ-D
 ㅌ-T
 ㅂ-B
 ㅍ-P
 ㅈ-J
 ㅊ-CH
 ㅅ-S
 ㅎ-H
 ㅁ-M
 ㄴ-N
 ㅇ-NG
 ㄹ-R,L

Vokaler
 ㅏ-A
 ㅓ-EO
 ㅗ-O
 ㅜ-U
 ㅡ-EU
 ㅣ-I,YI
 ㅑ-YA
 ㅕ-YEO
 ㅛ-YO
 ㅠ-YU

Se også 
Koreanske dialekter

Referanser

Eksterne lenker 
 Korean - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).
 The National Institute of The Korean Language (koreansk)

 
Agglutinerende språk
Othmar Schneider

Othmar Schneider (født 27. august 1928, død 25. desember 2012) var en østerriksk alpinist. Han vant gull i slalåm under Vinter-OL 1952 i Oslo foran Stein Eriksen og Guttorm Berge. I tillegg tok han sølv i utfor, bare slått av italieneren Zeno Colò. Han deltok også under Vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo, der han kom på 12.-plass i slalåm.

Eksterne lenker 
 

Østerrikske alpinister
Olympiske mestere for Østerrike
Verdensmestere i alpint
Olympiske sølvmedaljevinnere for Østerrike
Medaljevinnere under Vinter-OL 1952
Deltakere for Østerrike under Vinter-OL 1952
Alpinister under Vinter-OL 1952
Deltakere for Østerrike under Vinter-OL 1956
Alpinister under Vinter-OL 1956
Fødsler i 1928
Dødsfall i 2012
Olympiske medaljevinnere i alpint
Meticillinresistente Staphylococcus aureus

Meticillinresistente Staphylococcus aureus (MRSA) er betegnelsen på stammer av bakterien Staphylococcus aureus (gule stafylokokker) som har utviklet resistens mot alle penicilliner. De har et eget gen, MecA, som koder for en forandret type Penicillin-bindende protein i celleveggen, som ikke lar seg påvirke av penicilliner. Resistens mot vanlig penicillin via betalaktamase-produksjon ble oppdaget allerede i 1947, men resistens mot meticillin og andre vanlige antibiotika brukt mot stafylokokk-infeksjoner (kloksacillin og dikloksacillin) ble først oppdaget i Storbritannia i 1961, og blir nå funnet over hele verden. Bakterier av arten Staphylococcus aureus som ikke er resistente mot meticillin kalles Meticillinsensitive Staphylococcus aureus (MSSA).

Det er gode holdepunkter for at liberal bruk av antibiotika skaper en seleksjon og økende forekomst av MRSA. 

MRSA er en risiko for pasienter med åpne sår eller svekket immunforsvar. MRSA begynte som hospitalsinfeksjoner men smitter fra dyr og infiserte miljøer og mellom mennesker fra friske smittebærere.

Menneskehuden er normalt kolonisert med stafylokokk-bakterier, og kolonisering med MRSA er i seg selv ikke alvorlig. MRSA-infeksjon kan derimot være livstruende for pasienter med dype sår, venekatetere, implanterte fremmedlegemer i kroppen, eller som en sekundær infeksjon hos pasienter med nedsatt immunforsvar. Problemet er at MRSA ikke er følsomme for de typene antibiotika som normalt foreskrives for disse infeksjonene, og infeksjonen fortsetter dermed uhindret. 

I Norge er MRSA mindre utbredt enn i mange andre land, sannsynligvis fordi myndighetene har drevet holdningskampanjer overfor legene, som har blitt relativt forsiktige i sin bruk og forskrivning av antibiotika. Alt helsepersonell og helsefagsstudenter som har arbeidet på helseinstitusjoner utenfor Norden og Nederland testes for MRSA før de igjen får utføre pasientrettet arbeid i Norge.

MRSA er utbredt i store deler av verden med unntak av Norden og Nederland. Det er stor geografisk variasjon i MRSA-forekomsten, og det anføres at opptil 50% av påviste stafylokokker er meticillinresistente i enkelte stater i USA, 25–50% i Sør-Europa, opp mot 80% i Det fjerne østen og vanligvis mindre enn 1% i Norden og Nederland. Infeksjoner og bærerskap av MRSA er meldepliktig til Meldingssystem for smittsomme sykdommer (MSIS) i Norge.

LA-MRSA 
Varianten LA-MRSA (fra engelsk Livestock Associated MRSA), også benevnt CC398, forekommer hos gris, fjørfe, storfe, småfe, hund, katt og hest.

Behandling
MRSA-infeksjon kan behandles med andre typer antibiotika som vancomycin, linezolid, teicoplanin eller daptomycin, men disse midlene må gis intravenøst.

Referanser

Staphylococcaceae
Infeksjonssykdommer
Kakuro

Kakuro (japansk カックロ) er et slags tallkryssord der man skal plassere siffer inne i et rutemønster. Det er opprinnelig en amerikansk oppfinnelse fra 1960-tallet, men på 1980-tallet tok det av i Japan, der det nå deler plassen med sudoku som det mest populære tallspillet.

Spillet går ut på at man skal legge sammen tallene mellom 1 og 9 slik at de utgjør tallet som er gitt som «stikkord». Det er ikke tillatt å gjenta et tall innenfor en blokk; største mulig tall er dermed 45 fordelt på ni ruter. Det er mulig å løse kakuro uten å gjette, ettersom visse tall kun er mulige å oppnå gjennom unike kombinasjoner. For eksempel kan 3 på to ruter kun være 1 + 2, mens 23 på tre ruter kun kan være 6 + 8 + 9. Det finnes totalt 29 slike unike kombinasjoner i spillet (fire for to ruter, fire for tre ruter og så videre til og med åtte ruter, og en for ni ruter; de to høyeste og de to laveste tallene som kan settes inn på det gjeldende antall ruter vil alltid være unike). Ved å sammenholde unike kombinasjoner der slike tall møtes kan man eliminere muligheter, og dermed finne frem til rett tall i rett rute. I tillegg kan man utelukke tall fra blokker med to ruter der «stikkordet» er et partall, ettersom tall ikke kan gjentas. 

I november 2005 begynte kakurooppgaver å dukke opp i norske aviser. Også norske nettsteder har i desember 2005 lagt ut tall-spillet. Per januar 2006 finnes det flere bøker og hefter med kakuro. Aftenposten trykker en kakuro-oppgave i søndagsavisen, sammen med to sudoku-oppgaver.

Navnet 
Navnet kakuro er en sammentrekning av det japanske ordet for «å legge sammen» (kasan) og den japanske stavemåten av ordet «kryss» (kurosu).

Annet 

Et spill som minner om kakuro og sudoku er sumdoku. Som med kakuro er det ikke oppgitt tall i rutene. Men det er markert områder (fra 1 til 5 ruter) innenfor 3×3 ruter (som i sudoku) som skal ha en bestemt sum, og ut fra det dette skal man plassere de nødvendige tallene.

Schibsted-forlagene ga i januar 2006 ut et eget blad med sumdoku-oppgaver.

Eksterne lenker 
 BA.no/kakuro har online-brett med tilsammen 75 000 kombinasjoner.
 Play Kakuro Play Kakuro Online
 Hjernetrim.no lager kakuro og har flere oppgaver for nedlasting.
 På Sudokunett finner du lenker til Kakuro.

Underholdning
Hjernetrim