alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Wilhelm Bøckman

Peter Wilhelm Kreydahl Bøckman (født 6. august 1851 i Håland, død 23. mai 1926 i Oslo) var biskop i Hålogaland (1893–1909) og Nidaros (1909-1923).

Bøckman ble cand.theol. ved det teologiske fakultet ved Universitetet i Oslo i 1873. Han hadde stillingen som bestyrer av Volda lærarhøgskule fra 1873 til 1877. Deretter gjorde han tjeneste som stiftskapellan i Bergens stift (1877), sokneprest i Skånevik (1879) og domprost i Tromsø (1890).

I 1893 ble han biskop i Hålogaland, og fra 1909 til 1923 var han biskop i Nidaros – de to siste årene på overtid på Kirkedepartementets oppfordring.

Han var yngre bror av stadsfysikus Marius Friman Bøckman, far til Kristian Lerche Bøckman, bestyrer på Røros kobberverk, farfar til professor Peter Wilhelm Bøckman og oldefar til zoologen Petter Bøckman.

Referanser

Eksterne lenker 
 
Wilhelm Bøckmans private arkiv finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket

Norske lutherske biskoper
Biskoper i Hålogaland bispedømme
Biskoper i Nidaros bispedømme
Dødsfall i 1926
Gammelpersisk

Gammelpersisk er et utdødd språk som ble snakket i Iran fra ca. 600 f.Kr. til ca. 300 f.Kr. Aryan var navnet som ble gitt til språket av Achaemenid-kongene. Gammelpersisk er ved siden av Avestisk det eldste iranske språket. Det er klassifisert i gruppa vestiranske språk, som er en undergruppe av indoiranske språk (som igjen er en undergruppe av indoeuropeiske språk.

Se også
Persisk

Eksterne lenker
 P. Oktor Skjaervo: Introduction to Old Persian
 Dessifrering av gammelpersisk kileskrift 
 Det gammelpersiske alfabetet, Livius.org
 Tekster på gammelpersisk

Kileskrift
Utdødde språk i Asia
Vestiranske språk
Martin Vráblík

Martin Vráblík (født 4. juli 1982) er en tsjekkisk alpinist. Han regnes som et av landets største alpintalenter, sammen med Ondřej Bank, Filip Trejbal og Kryštof Krýzl. 

Han er blitt tsjekkisk mester i storslalåm tre ganger. Hans fremste mesterskapsplassering er en 12.-plass i kombinasjonsøvelsen under OL 2006 i Torino.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tsjekkiske alpinister
Deltakere for Tsjekkia under Vinter-OL 2006
Alpinister under Vinter-OL 2006
Deltakere for Tsjekkia under Vinter-OL 2010
Alpinister under Vinter-OL 2010
Deltakere for Tsjekkia under Vinter-OL 2014
Alpinister under Vinter-OL 2014
Personer fra Okres Vsetín
Fødsler i 1982
Gamle Fredrikstad stadion

Fredrikstad stadion var et idrettsanlegg i Fredrikstad. Frem til 2006 var stadionet Fredrikstad Fotballklubbs hjemmebane. Anlegget lå i bydelen Trosvik, like øst for Trosvik Torv og ble innviet i 1914, og het opprinnelig Fredrikstad Idræts- og Fotbaldplads. Anlegget ble revet i 2011, og et nytt boligkompleks på tomten har fått tittelen Gamle stadion.

Utforming 
Banen hadde opprinnelig løpebaner og andre fasiliteter knyttet til friidrett rundt gressmatta. 15. mars 1973 ble Fredrikstad Idrettsforening (FIF) løst ut av Fredrikstad stadion med 550 000 kroner og friidrettsfasilitetene ble i etterkant fjernet.

Stadionet bestod av en hovedtribune i sør-enden med kun sitteplasser, ståtribunen «Klokkesvingen» i øst, ståtribunen «Gressviktribunen» og klubbhuset vest for banen, og en sitte- og ståtribune i nord.

Riving og nybygg 
Anlegget bar etterhvert preg av å være gammeldags, lite og nedslitt og allerede på 1970-tallet ble det debattert å bygge et nytt og mer moderne stadion. Det var ikke mulig å utvide anlegget der det lå med gater, hus og hovedveier rundt på alle fire sider, men tanken på å flytte til et annet sted var vond å svelge for mange. Dessuten rykket FFK ned fra toppdivisjonen i 1984, og det gjorde det rent finansielt nokså umulig å bygge nytt. Det var ikke før utpå 2000-tallet at klubben lå godt nok an økonomisk og sportslig til at et nytt stadion kunne realiseres. Majoriteten av supportere hadde på det tidspunktet også vennet seg til tanken på at de måtte dra et annet sted for å se hjemmekampene og plassering av nytt stadion ble besluttet lagt til det gamle FMV-området på Kråkerøy (nå kalt Værste). Byggestart for det nye idrettsanlegget var 16. september 2005.

Den 5. november 2006 spilte FFK og Rosenborg 1-1 i den siste offisielle eliteseriekampen på gamle Fredrikstad Stadion. Øyvind Hoås fikk æren av å score det siste målet. 10 500 tilskuere var til stede da FFK avsluttet 92 års fotballhistorie på Holmen. På Gamle Fredrikstad Stadion ble det spilt inn totalt 20 pokaler. Elleve cup- og ni seriemesterskap.

Eliteseriefotballen ble flyttet til nye Fredrikstad stadion i 2007, men Gamle Stadion forble i bruk noen år til, som treningsbane og for kamper i lavere divisjoner.

Den siste offisielle kampen noensinne på den ærverdige banen ble spilt den 29. april 2011 i 6. divisjon mellom Bror av Fredrikstad og Borgar. Hjemmelaget vant kampen 2-1 og det aller, aller siste målet ble satt inn av Peter Stenstrøm.

Rivingen av de gamle tribunene startet 12. juli 2011 og i oktober samme år var det ingen spor igjen av det som en gang var FFKs hjemmebane i 92 år.På tomta der anlegget lå, har det blitt bygget et boligkompleks med selveierleiligheter. Boligkomplekset har fått navnet «Gamle stadion».

Se også
Fredrikstad stadion

Referanser 

Tidligere fotballstadioner
Fotballstadioner i Norge
Fredrikstad Fotballklubb
Idrettsanlegg i Viken
Byggverk fullført i 1914
Byggenæringens Landsforening

Byggenæringens Landsforening (BNL) er en norsk arbeidsgiverorganisasjon tilknyttet NHO.

Organisasjonen ble etablert i 1997 og omfatter håndverkere, industri, eiendom og entreprenørvirksomhet innen bygg og anlegg. Byggenæringens Landsforening har 14 bransjeforeninger med 3 300 medlemsbedrifter som til sammen har over 68 100 ansatte. Jon Sandnes er administrerende direktør.

Håkon Tronrud (Tronrud Eiendom) er styreleder fra 2020.

Referanser

Eksterne lenker 
 bnl.no organisasjonens nettsted

Norske arbeidsgiverforeninger
Næringslivets Hovedorganisasjon
Organisasjoner etablert i 1997
Asker seminar

Asker seminar, Asker i Akershus, ble etablert i 1834 som det tredje lærerseminaret i Norge. 

Styrer første året var Knud Gislesen. Seminaret flyttet 1899 til Holmestrand og het da Holmestrand seminar.

Kjente Asker-seminarister
 Aasmund Olavsson Vinje (1818–1870), forfatter, dikter, journalist og jurist.
 Martin Olsen Nalum (1854–1935) stortingsmann og statsråd.
 Helga Eng (1875–1966) pedagog.
 Otto Valstad (1882–1952) maler.

Referanser 

Tidligere høgskoler i Norge
Akershus' utdanningshistorie
Tidligere skoler i Asker
Askers historie
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1834
1834 i Norge
Holmestrand seminar

Holmestrand seminar var et lærerseminar som drev fra 1899 til 1931 i  Holmestrand i Vestfold.

Skolen var en direkte fortsettelse av Asker seminar. Ved lov av 18. januar 1902 ble navnet endret til Holmestrand offentlige lærerskole. Stortinget vedtok å legge ned skolen 15. juni 1931.

Referanser 

Vestfolds utdanningshistorie
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1899
Opphør i 1931
Tidligere høgskoler i Norge
1899 i Norge
Holmestrands historie
Robert Sætervik

Robert Sætervik (født 18. januar 1961) er en norsk musikkprodusent, musikkjournalist og programleder i NRK. Han presenterer konserter i programmet P1-scenen, og er sentral i NRKs sendinger fra en rekke festivaler som Bergenfest,  Norwegian Wood og Notodden Blues Festival. Han var prosjektleder for En Hildringstime- en plate hvor 16 norske artister hyllet Erik Bye i ord og toner.

Diskografi
 NRK/Sonet: Postkort fra livet (2008)
 Trampled Under Foot: Live at Notodden Blues Festival (2010)
 Reidar Larsen: Ekko fra Hovigs Hangar, Notodden 7. aug 2010 (2012)
 Billy Talent: Billy Talent – 10th Anniversary Edition (2013)

Programledere for NRK
Fødsler i 1961
Storslett

Storslett (kvensk: Hansinkenttä, nordsamisk: Hánssagieddi) er et tettsted og administrasjonssenteret i Nordreisa kommune i Troms og Finnmark. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger ved Reisafjorden omtrent fem kilometer sørøst for Sørkjosen, hvor flyplassen ligger. Europavei 6 går gjennom Storslett.

Her ligger Nordreisa kirke og Nord-Troms videregående skole.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Tettsteder i Troms og Finnmark
Bosetninger i Nordreisa
Olav Dalgard og Henrik Rytters kritikarpris

Olav Dalgard og Henrik Rytters kritikarpris, tidligere Dalgards kritikarpris ble opprettet i 1981, etter en testamentarisk gave fra Olav Dalgard til Norsk litteraturkritikerlag, i dag Norsk kritikerlag. Prisen deles vekselvis ut til kritikere innen litteratur, teater og film. Jury for prisen oppnevnes vekselvis av Kritikerlaget og Norsk Filmkritikerlag. Norsk kritikerlag deler også ut Kritikerprisen.

For å bygge opp fondskapitalen er prisen ikke delt ut hvert år. Prisen består av 10 000 kroner og en bronseskulptur av Sivert Donali.

Prisvinnere

1981: Odd Solumsmoen (litteratur) 
1982: Odd-Stein Andersen (teater) 
1984: Steinar Sivertsen (litteratur) 
1985: Elsa Brita Marcussen (film) 
1986: Thor Sørheim (litteratur) 
1987: Jo Ørjasæter (teater) 
1988: Eilif Straume (litteratur) 
1989: Per Haddal (film) 
1990: Eiliv Eide (litteratur) 
1991: Martin Nordvik (teater) 
1992: Simen Skjønsberg (litteratur) 
1994: Thor Ellingsen (film) 
1995: Karin Moe (litteratur) 
1996: Bengt Calmeyer (teater) 
1997: Steinar Sivertsen (litteratur) 
2002: Kalle Løchen (film) 
2003: Henning Hagerup (litteratur) 
2004: Therese Bjørneboe (teater)
2005: Espen Stueland (litteratur)
2006: Anne Hoff (film)
2007: Inger Østenstad (litteratur)
2008: Astrid Sletbakk (teater)
2009: Marta Norheim (litteratur)
2010: Einar Guldvog Staalesen (film)
2011: Hans H. Skei (litteratur)
2012: IdaLou Larsen (teater)
2013: Espen Søbye (litteratur)
2014: Turid Larsen (litteratur)
2015: Mona Levin (teater)
2017: Tom Egil Hverven (litteratur)
2018: Kjetil Lismoen
2019: Ingunn Økland

Eksterne lenker
 Mottakere av Olav Dalgards kritikarpris – Kritikerlaget

Norske litteraturpriser
Norske kulturpriser
Utmerkelser etablert i 1981
Åsne Valland Nordli

Åsne Valland Nordli (født 10. oktober 1975) er en norsk sanger, oppvokst i bygda Norheimsund i Hardanger. Hun startet å synge religiøse folketoner da hun var en liten jente, og lærte kveding av Steffen Eide, Margrete Opheim og Sondre Bratland. Femten år gammel begynte hun selv å undervise ved Ole Bull-akademiet på Voss. 

Valland Nordli har hatt en rekke konserter på ulike festivaler, blant annet på Bergen Nattjazz, Førde Internasjonale Folkemusikkfestival, Vossajazz, Telemarkfestivalen, Maijazz og under Filmfestivalen i Haugesund. Som 16-åring turnerte hun med Bergen Filharmoniske Orkester. Og i 1998 skrev samtidskomponisten, Magnar Åm, verket Vandrande Himmel spesielt for hennes stemme. 

Valland Nordli har spilt inn tre soloplater i samarbeid med produsent Sigbjørn Tveite. I 2000 var hun med på platen Christmas, utgitt på selskapet Putumayo. Hun har også medvirket på felemusikeren Nils Øklands utgivelse Straum (Rune Grammofon 2000). I 2005 utga hun sammen med pianisten Kristin Skaare juleplaten Lille Messias. 

Åsne Valland Nordli er i dag bosatt på Stange i Hedmark, hvor ektemannen Andreas Nordli er leder for Ungdom i Oppdrag. Hun bodde i fem år i havnebyen Constanta i Romania der hun sammen med sin mann og lokale aktører drev kristne humanitære prosjekter blant gatebarn. Hun har skrevet boka Mine minste om sine erfaringer blant gatefolk og gatebarn i Romania.

Diskografi 
Åsne Valland Nordli har gitt ut tre soloplater og en duoplate: 
 Den ljose dagen, (Kirkelig Kulturverksed 1994)
 Julekvad (Kirkelig Kulturverksted 1996) 
 Himmelske Balsam og Sødeste Drue (Via Music 2001) 
 Lille Messias (Via Music 2005) sammen med Kristin Skaare  
 Over Tones (ECM Records 2014)
Hun medvirker ellers på følgende utgivelser: 
 Hexa, Ter Jungs Sextett (Hemera 2000)
 Straum, Nils Økland (Rune Gramofon 2000)
 Quiet Winter Night, Hoff Ensamble (2L 2012)

Bibliografi
 Mine minste (Samlaget, 2017)

Referanser

Eksterne lenker 
 vallandnordli.no/

Norske folkemusikere
Norske sangere
Personer fra Kvam kommune
Fødsler i 1975
Norsk Ideutvikling

Norsk Ideutvikling AS var et nettbasert mediehus og frem til 2006 hovedeieren av det største norske nettsamfunnet for ungdommer: Biip.no. Aksjeselskapet var basert i Oslo.

Norsk Ideutvikling ble stiftet i 2002. Norsk Ideutvikling skiftet etter mai 2005 navn til Biip.no AS. Aksjemajoriteten i dette aksjeselskapet ble i 2006 solgt til Egmont Serieforlaget og Mediehuset Nettavisen (eies pr. 2010 av Egmont). Aksjonærene Erling Løken Andersen, Bo Myrås og Ozan Øzerk forble sittende med en mindre eierandel hver, og Erling Andersen er også daglig leder i Biip.no AS (pr. oktober 2010).

Erling Løken Andersen, Bo Myrås og Ozan Øzerk stiftet i 2008 Norsk Idé AS, som viderefører medieutviklingsvirksomheten.

Norsk Ideutvikling omsatte i 2005 for rundt 0,7 millioner kroner. Omsetningen økte i 2006 til rundt 2,5 millioner.

Norsk Ideutvikling-medier 
 Filmfront.no, 33 % eierandel
 Xmobil.no
 Xspill.no
 Chatter.no
 Matsiden.no
 Testen.no
 Nordicface.com, 50 % eierandel.

Totalt har Norsk Ideutviklings digitale medier rundt 380 000 månedlige besøkende (pr. april 2007).

Referanser

Eksterne lenker
 Offisielle hjemmesider

Norske medieselskaper
Selskaper etablert i 2002
Næringsliv i Oslo
Alex Johnson

Alexander eller Alex Lange Johnson (født 26. oktober 1910 i Antsirabe i Madagaskar, død 20. april 1989) var en norsk teolog som var biskop i Hamar bispedømme 1964–1974.

Liv og virke 
Alex Johnson ble cand.theol. i 1933 og ordinert i 1935. Fra 1935 til 1939 arbeidet han som landssekretær i Norges Kristelige Studenterbevegelse. Han var leder for samme organisasjon fra 1939 til 1946. I okkupasjonstiden var Johnson aktiv i motstandskampen og medlem av hjemmefrontens koordinasjonskomité.

Han var hjelpeprest i Uranienborg menighet i Oslo fra 1939, residerende kapellan i Elverum fra 1946, prest i Frogner i Oslo fra 1953 og studentprest i Oslo fra 1960. Fra 1954 til 1964 var han også formann i Oslo Indremisjon. I 1961 ble Johnson rektor ved Det praktisk-teologiske seminar ved Universitetet i Oslo.

I 1964 etterfulgte Johnson Kristian Schjelderup som biskop i Hamar. Han gikk av som biskop på grunn av sykdom i 1974.

Alex Johnson har skrevet flere bøker, blant annet Mann og kvinne skapte han dem (1939) og Eivind Berggrav. Et liv i spenning. (1959). Biskop Johnsons interesse for liturgi og kirkemusikk førte til et tett samarbeid med domorganist Ragnar Røgeberg.

Etter endt bispetid ble han frimurer i Den Norske Frimurerorden.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Medlemmer av Hjemmefrontens ledelse
Norske lutherske biskoper
Biskoper i Hamar bispedømme
Nordmenn født i Afrika
Krupp (konsern)

Friedrich Krupp AG var et tysk industrikonsern som hovedsakelig var virksom innen stål- og verkstedsindustrien. Foretaket ble grunnlagt den 20. november 1811 av industriherren Friedrich Krupp i byen Essen, som den gangen var en del av prøyssiske provinsen Westfalen.

I 1991 kjøpte eierne flertallet av aksjene i stål- og gruveindustriselskapet Hoesch AG. I 1992 ble dette fusjonert med Friedrich Krupp AG til det nye selskapet Friedrich Krupp AG Hoesch-Krupp. Etter å ha fått ny eier, skiftet det i 1999 navn til ThyssenKrupp AG.

Litteratur
 

Krupp
Essen
Provinsen Westfalen
Nordrhein-Westfalens historie
Etableringer i 1811
Opphør i 1992
Lokomotivfabrikanter

ja:クルップ社
Brondesbury Park

Brondesbury Park er et velstående område, forstad og valgkrets i det engelske distriktet Brent i London. Det er et velstående og grønt område, med Brondesbury Park stasjon i sentrum. Området har en rekke med åpne plasser, slik som parkanleggene Queen's Park og Tiverton Green.

Brondesbury Park har antagelig fått sitt navn etter den samme mannen, Brand, som også ga navnet i forvansket form til Brownswood Park i Hackney (nå kalt for Finsbury Park). Ved 1538 besto området av et herrehus med vollgrav.

Referanser

Eksterne lenker 
Brondesbury Park Ward, fakta og tabeller fra Brent Council

Steder i Brent
Vågsfjord videregående skole

Vågsfjord videregående skole var en sammenslåing av Heggen videregående skole og Skånland videregående skole i forbindelse med innføring av ny regionmodell for de videregående skolene i Troms fylke.

Skolen hadde studiemuligheter i bydelen Heggen i Harstad og på tettstedet Evenskjer i Skånland. Skolen hadde ca. 550 elever fordelt på studieretningene allmenne, økonomiske og administrative fag og musikk, dans og drama, hvorav ca. 100 holdt til på Skånland.

I 2010 ble skolested Skånland nedlagt og samlokalisert med Heggen, og skolen gikk tilbake til navnet Heggen videregående skole.

Eksterne lenker 
 Heggen videregående skole
 Skånland videregående skole

Skoler i Harstad
Skoler i Tjeldsund
Videregående skoler i Troms og Finnmark
Studenterlunden

Studenterlunden er et parkanlegg i Oslo avgrenset av Karl Johans gate, Roald Amundsens gate, Stortingsgata og Frederiks gate.

I Studenterlunden ligger Nationaltheatret, en uteservering («Moltemyra») og nedgang til Nationalthatret T-banestasjon og jernbanestasjon. Plassen foran stasjonsnedgangene heter Johanne Dybwads plass.

Historie

Området tilhørte opprinnelig byløkken Ruseløkken og ble solgt til staten i 1837. Området ble først kalt Ruseløkkens park og ble særlig tatt i bruk etter at universitetsbygningene ble tatt i bruk i 1852, og navnet Studenterlunden ble etter hvert tatt i bruk.

Kommunen overtok parken i 1888, og Nationaltheatret ble bygget i denne i 1899. Området mellom teaterbygningen og Universitetsgata er opparbeidet til en hellelagt plass med statuer av Henrik Ibsen og Bjørnstjerne Bjørnson.

Videre ble nedgangen til Holmenkollbanen bygget her i 1928, og det tok også en stor del av parken. Til slutt ble de siste rester av den opprinnelige parken fjernet i forbindelse med gravearbeider for ny tunnel for T-bane og jernbane første halvdel av 1970-tallet. På denne tiden fikk området det nedsettende oppnavnet «Studenterhølet» på folkemunne ettersom den tidligere så vakre parken i lange tider framsto som en inngjerdet gapende byggegrop. I forbindelse med istandsettingen etter disse arbeidene er store deler av den opprinnelige parken hellelagt som fotgjengerareal og plassen mellom dagens T-bane og Nationaltheatret er oppkalt etter Johanne Dybwad. Lillebjørn Nilsen nevner dette gravearbeidet i sangen Bysommer. 

I 1990 ble parken kåret til Årets grønne park av norske anleggsgartnere.

Referanser

Litteratur
Moe, Ingvild Siemers: Forutsetninger og forandringer - Lund og Slaatto former Eidsvolls plass og Studenterlunden. I Byminner nr.2-2011, s.28-43

Eksterne lenker
 Flyfoto og mulighet for kart

Parker i Oslo
Plasser i Oslo
Karl Johans gate
Svein Møller

Svein Arne Møller (født 8. juni 1958, død 15. juli 1999) var norsk kirkemusiker, komponist og dirigent. Han ble født og vokste opp på Herøy, og fikk sin organistutdannelse ved Norges musikkhøgskole i Oslo. Deretter var han kantor i Nordstrand menighet i Oslo gjennom 15 år, avbrutt av en kortere periode som lærer ved Viken Folkehøyskole.

Tiden som kantor i Nordstrand menighet innebar et høyt aktivitetsnivå både som korleder, organist og ikke minst som komponist av kirkelig bruksmusikk. Han fikk raskt en sentral rolle i det lokale – og etter hvert det nasjonale – musikkliv innenfor Den norske kirke. Som dirigent for bl.a. Nordstrand kirkekor medvirket han på et høyt antall konserter og flere CD-innspillinger. Den siste av disse, «Rop av fryd» (1998), er i sin helhet viet Møllers egne komposisjoner, med tekstlige bidrag fra en rekke forfattere.

Møllers mange verker for kor og ulike mindre ensembler har oppnådd stor utbredelse blant kor og i kirker over hele landet, og flere av hans sang- og salmemelodier er tatt inn i det offisielle salmeboktillegget Salmer 1997. Møllers verk «Eg er glad» ble fremført av Nidarosdomens Guttekor som inngangsmusikk under prinsesse Märtha Louise og Ari Behns vielse i Nidarosdomen 2002. Møller skrev også scenemusikk, blant annet til Herøyspelet (med manus av Rolf Losnegård), som settes opp på Herøy Amfi hver sommer.

Svein Møller døde i 1999, etter en tids alvorlig sykdom, bare 41 år gammel.

Norske organister
Kirkemusikere
Norske komponister
Norske dirigenter
Personer fra Herøy kommune i Møre og Romsdal
Fødsler i 1958
Dødsfall i 1999
Skuibakken

Skuibakken ligger på Skui i Bærum, og var i sin tid Norges største hoppbakke og stod sentralt i norsk hoppsport i etterkrigstiden. Bakken ble bygd og var eid av Bærums Skiklub.

Den ble tatt i bruk med innvielseshopprenn 18. mars 1928 og var den gangen unik både i sin størrelse og form. Bakkerekorden dengang var 67,5 meter. Dagens bakke ble bygget i 1962, med et K-punkt på 110 meter. Bakkerekorden er på 122 meter, satt i siste renn i 1996 av Pål Hansen. I samme renn hoppet den da 14 år gamle Bjørn Einar Romøren 124,5 meter, men falt.

I Skuibakken ble det arrangert NM i 1965, 1968, 1971, 1975, 1979, 1985 og 1991. I årene 1958-64 og på 1970-tallet var Skuirennet en del av den norske hoppuka. I 1981 ble det installert flomlys, og dette gjorde at bakken kunne ha verdenscuprenn i 1981 og 1983. (Verdenscuprennene i 1989 og 1990 måtte avlyses på grunn av snømangel.) Totalt har det vært avviklet rundt 60 renn i bakken, med et samlet tilskuerantall på rundt 450 000 tilskuere. Publikumsrekorden er på 30 000 tilskuere, den ble satt under NM søndag 26. februar 1950.

Det siste offisielle hopprennet fant sted i 1996, og bakken ble senere vedtatt revet da den har en gammeldags profil. Foreningen Skuibakkens Venner ble etablert i 2007 med formål å bevare bakken. Venneforeningen får økonomisk støtte av Bærum kommune, samt Viken fylkeskommune, Norsk kulturminnefond, Riksantikvaren og lokale velforeninger. 2. desember 2008 ble det meldt at Riksantikvaren ønsket å frede anlegget på grunn av bakkens rolle i norsk hoppsport. I februar 2009 ble det besluttet fredning, og dette ble markert med et arrangement 24. februar der både riksantikvar og ordfører var til stede. 2. desember 2009, på dagen ett år etter fredningsforslaget, overtok Skuibakkens Venner eierskap til bakken fra Bærums Skiklub, og samtidig ble det inngått bruksrettsavtale med grunneier Bærum kommune.

Bakkerekorder

Se også 
 Hopprenn i Skuibakken

Kilder / andre eksterne lenker 
 «Vil frede 80 år gammel hoppbakke», Aftenposten 2. desember 2008
 Ukens kulturminne: Skuibakken
 Skisprungschanzen-Archiv: Bærum (Skui)
 Video fra Tv.Budstika om Skuibakkens Venner 
 Skui Vels årsberetning 2007 med omtale og bilder av bakken (PDF format)
 Skuibakkens venner
 Skuibakkens venner: Bakkerekorder gjennom tidene
 Skisprungschanzen-Archiv: All time results (15. april 2012)

Eksterne lenker 
 

Hoppbakker i Norge
Idrettsanlegg i Bærum
Kulturminner i Bærum
Fredete byggverk i Viken