alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Dissosiasjon (psykologi)

Dissosiasjon betegner i psykologien det fenomenet at hjernen splitter opp sanseinntrykkene når personer opplever ekstreme hendelser som truer eksistensen deres, for å fjerne oppmerksomheten fra det som er farlig, slik at de blir i stand til å takle angsten som følger med. Denne formen for dissosiasjon kan i en sykelig form kalles dissosiativ identitetsforstyrrelse eller multippel personlighetsforstyrrelse. 

I mindre tilfeller kan dissosiasjon forståes som en mestringsmekanisme for å minimere eller takle stress, inkludert kjedsomhet eller konflikt. Dissosiative lidelser er vanligvis utløst av psykologiske traumer,  men noen ganger også som følge av kronisk stress, psykoaktive stoffer eller ukjente faktorer. Selv om det finnes noen dissosiative lidelser som inkluderer hukommelsetap, vil det ikke si at alle dissosiative hendelser gjør det. Dissosative lidelser oppleves ofte som oppsiktsvekkende og som selvstyrte inntrenginger i en persons vanlige måte å svare eller handle på. På grunn av dette kan de ofte ha tendenser å være foruroligende.

Vanlige symptomer
Hukommelsestap
Angst
Flashbacks
Mareritt 
Humørsvingning

Etymologi
Ordet «dissosiasjon» betyr «oppløsning, spaltning».

Behandling
Behandling blir vurdert gjennon individets funksjonsnivå. Noen kan ha en høyere funksjon enn andre og det vil da taes med i vurderingen på individets behandlingsmål. Å starte på en behandling er ment til å øke individets mentale nivå og tilpasningsevne for å oppnå en balanse i sin egen mentale og atferd. Når dette er oppnådd, er neste mål å fjerne eller minimere fobien som ble til etter et traumatisk minne (det minnet som får individet til å dissosiere). Det siste punket i behandlingen er å hjelpe individet  å komme seg gjennom sorgen sånn at individet er i stand til å engasjere seg i eget liv. Behandling gjøres ved bruk av å øke individet sin mestringsfølelse.

Se også
 Dissosiativ identitetsforstyrrelse
 Borderline personlighetsforstyrrelse
 Emosjonell løsrivelse
 Tankevandring

Referanser

Kilder
sinnetshelse.no om dissosiativ lidelse

Psykologi
Psykologiske konsepter
Tannhelsetjenestens kompetansesenter

Tannhelsetjenestens kompetansesenter er en samling av seks regionale odontologiske kompetansesentre i Norge. Disse er Tk Vest Vestland, Tk Vest Rogaland, Tk Øst, Tk Midt-Norge og Tk Nord-Norge. 

Stortingsmelding 35 sier at Regjeringen vil legge til rette for mer desentralisert spesialistutdanning av tannleger.

Formål 
Formål med TK kan variere fra region til region, men ibefatter bl.a.:

Sikre tilgjengelighet til spesialisttannhelsetjenester og være henvisningsinstans 
Drive rådgivning overfor en samlet tannhelsetjeneste og befolkningen i regionen 
Drive desentralisert spesialistutdanning av tannleger 
Bidra til forskning og faglig utvikling i tannhelsetjenesten 
Bidra til rekruttering og stabilisering av tannhelsepersonell i regionen 
Drive etterutdanning av tannhelsepersonell
Å bidra til desentralisert klinisk praksis under spesialistutdanning
Å bygge opp basiskunnskap som skal støtte forskning og fagutvikling i tannhelsetjenesten

Tannhelsetjenestens kompetansesenter Vest
Målet om å etablere kompetansesenteret på Vestlandet blir realisert medio 2012 med fullverdige kompetansesenteravdelinger i Stavanger (Rogaland) og Bergen (Vestland).

Tannhelsetjenestens kompetansesenter Øst
Tannhelsetjenestens kompetansesenter Øst (TKØ) er et interfylkeskommunalt/interkommunalt samarbeid (IS) etter kommunelovens § 27. Deltakere i samarbeidet er fylkeskommunene Hedmark, Oppland og Østfold. Tannhelsetjenestens kompetansesenter Øst er lokalisert i Oslo. Hovedelementene hos TkØ er klinisk virksomhet, etter- og videreutdanning og praksisnær forskning.

Referanser

Eksterne lenker 
 Tannhelsetjenestens kompetansesenter Nord-Norge
 Tannhelsetjenestens kompetansesenter Midt-Norge
 Tannhelsetjenestens kompetansesenter Vest Rogaland
 Tannhelsetjenestens kompetansesenter Vest Hordaland
 Tannhelsetjenestens kompetansesenter Sør
 Tannhelsetjenestens kompetansesenter Øst

Helse i Norge
Odontologi
Anglisering

Å anglisere eller å anglifisere betyr å snakke eller handle engelsk. Dette gjelder blant annet språk, kultur og opptreden. Verbene skilles ved at førstnevnte omtales om en prosess der eksempelvis et uttrykk gjøres «mer engelsk» enn tidligere, mens anglifisering omhandler et fenomen som allerede er forandret i retning av det engelske språk, kultur og lignende.

Ved den økende bruken av engelsk i litteratur og medier, kanskje spesielt på internett er det norske språket utsatt for anglisering/anglifisering, noe det norske Språkrådet arbeider med. Eksempler på engelske ord og uttrykk som benyttes ofte i det norske språket i dag kan være aircondition, breakdance og deadline.

Se også 
Anglisisme
Lånord

Referanser 

Ord og uttrykk
Camilla Ose

Camilla Ose (født 25. mai 1996 i Oslo) er en norsk fotballspiller fra Mortensrud, som spiller for Grei.

Ose spilte først på Klemetrsud IL, der hun spilte på guttelagene. Hun ble tidlig lagt merke til, og som niåring ble hun beskrevet av Nordstrands Blad slik: «Som eneste jente på laget briljerte hun tidvis stort, og scoret også sitt lags to første mål».

I 2010 begynte Ose på Manglerud-Stars gutter 14-lag. Der ble hun i ett år, men hun hadde allerede samme år blitt kontaktet av Røa, og hun var til stede under cupfinalen sammen med Røa-spillerne. 

Ose spilte sin første kamp for Røa i en svært amputert treningskamp den 16. januar 2011 mot LSK Kvinner. I Toppserien debuterte hun allerede i 1. serierunde mot Sandviken, og ble da Toppseriens yngste spiller den 2. april 2011. Som spiss kjempet Ose mot Elise Thorsnes, Lene Mykjåland og Emilie Haavi i tillegg til flere gode andre innbyttere, så det ble vanskelig i første sesong å få spilletid. Oses neste kamp for Røa var en cupkamp, også den mot Sandviken. Ose ble tatt ut til Statoils talentleir i juni og juli 2011. Ose fikk i tillegg to opptredener for Røa i 2011-sesongen, borte mot Linderud-Grei og borte mot Stabæk. Det holdt til at Ose i sin første sesong ble seriemester for Røa.

Referanser

Eksterne lenker 
  
 Camilla Ose på Røas hjemmeside

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Røa IL
Personer fra Oslo
Fødsler i 1996
Norsk demografisk forening

Norsk demografisk forening (NDF) ble opprettet i 1974. Foreningen har til formål å fremme innsikten i og interessen for befolkningsspørsmål i Norge. Foreningen skal virke for størst mulig kontakt mellom norske demografer innbyrdes og mellom norske og utenlandske demografer. NDF arbeider også for å spre demografisk kunnskap utover fagmiljøene.

Foreningen har i overkant av 100 medlemmer som studerer, arbeider med eller interesserer seg for demografi. På årsmøtet velger medlemmene et styre på seks personer.

Foreningens ledere
 1973 – 1974 : Jan Hoem
 1974 – 1976 : Helge Brunborg
 1976 – 1979 : Per Sevaldsen
 1979 – 1983?: Helge Brunborg
 1983?- 1989 : Erling Berge
 1989 – 1994 : An-Magritt Jensen
 1994 – 1997 : Nico Keilman
 1997 – 2001 : Sølvi Sogner
 2001 – 2005 : Gunnar Thorvaldsen
 2005 – 2013 : Trude Lappegård
 2013 –      : Torkild Lyngstad

Æresmedlemmer
 Jan Hoem (utnevnt 2007)
 Kari Skrede (utnevnt 2010)

Eksterne lenker
 Nettsiden demografi.no

Norsk forskning
Organisasjoner etablert  i 1974
Ali Baba

For det kinesiske internettselskapet, se Alibaba Group

Ali Baba (, ʿAlī Bābā) er en eventyrfigur fra eventyrsamlingen Tusen og en natt i fortellingen «Ali Baba og de 40 røverne» (). I Antti Aarne og Stith Thompsons eventyrkatalog, AT-katalogen er eventyret typologisert som ATh 676. Denne fortellingen er inkludert i mange versjoner av Tusen og en natt, som den ble lagt til av franskmannen Antoine Galland på 1700-tallet. Den er blitt et av de mest kjente eventyrene i Tusen og en natt, og er blitt videreformidlet og gjenfortalt i mange utgaver, særskilt for barn hvor de opprinnelig mer brutale og erotiske aspektene er blitt utelatt. Ali Baba er også hovedpersonen i operaer av Luigi Cherubini (med urpremiere 22. juli 1833) og av Giovanni Bottesini (med urpremiere i London 18. januar 1871).

I eventyret er Ali Baba en fattig vedhugger som oppdager hemmeligheten til en stor grotte tilhørende 40 røvere. For å åpne porten til grotten må de si «Sesam, åpne!», for å stenge må de si «Sesam, steng!». Han kommer seg dermed inn i grotten og stjeler de store rikedommene som var skjult der. Røverhøvdingen forsøker å få tak i Ali Baba for å drepe ham, men blir alltid overlistet av Morgiana, Ali Babas slavinne. Til slutt dreper hun både høvdingen og hans menn. Ali Baba lar slavekvinnen gifte seg med sin sønn og beholder hemmeligheten om rikdommene.

 Teksthistorie 
Fortellingen ble lagt til eventyrsamlingen Tusen og en natt av en av dens europeiske oversettere, Antoine Galland, en fransk orientalist, som kalte sin utgivelse for Les Mille et Une Nuits (1704–1717). Eventyret om Ali Baba er ett av de eventyrene som ikke finnes i arabiske manuskripter, Galland fikk antagelig høre eventyret muntlig fra Hanna Diab, en maronittisk kristen i Aleppo i dagens Syria, som Galland ble kjent med i 1709. Den første kjente teksten til fortellingen er Gallands franske versjon. Gallands oversettelse av Tusen og en natt ble møtt med stor entusiasme og ble snart oversatt til en rekke europeiske språk. Den engelske oversetter Richard F. Burton inkluderte eventyret om Ali Baba i et tilleggsbind framfor i hovedsamlingen, utgitt som The Book of the Thousand Nights and a Night, og trodde at dens opprinnelse var en gresk-kypriot.The Arabian Nights translated by Richard Francis Burton, nedlastbar som PDF

Den amerikanske orientalist Duncan Black MacDonald oppdaget et arabiskspråklig manuskript av eventyret om Ali Baba i biblioteket Bodleian Library, men dette manuskriptet ble senere avslørt som en forfalskning.

 Bilder 

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 
 Ali Baba and the Forty Thieves (e-bok på engelsk hos Bartleby.com'')
 Ali Baba and the Forty Thieves hos Internet Movie Database
 Arabian Nights hos Internet Movie Database
 The Sword of Ali Baba hos Internet Movie Database

Eventyr
Arabisk litteratur
Dybwad

Dybwad:
 Asbjørn Dybwad
 Bertram Dybwad Brochmann
 Gunnar Dybwad
 Jacob Dybwad
 Jacob Erasmus Dybwad
 Johanne Dybwad
 Johanne Dybwad, alpinist
 Ola Dybwad-Olsen
 Stella Dybwad
 Vilhelm Dybwad

 Johanne Dybwads plass (Oslo)
 Dybwads gate (Oslo)
Noma-prisen

Noma-prisen (japansk: ; engelsk: ; fransk: ) var en litteraturpris for fremragende afrikanske forfattere og forskere som publiserte i Afrika. Aktuelle vinnere var bøker som hadde blitt utgitt i Afrika året i forveien. De kunne være skrevet på alle språk brukt i Afrika, både lokale og europeiske.

Prisen var på 10 000 amerikanske dollar. Den ble etablert i 1979 av den japanske forleggeren Shoichi Noma og delt ut første gang i 1980. Fram til 2009 ble den delt ut årlig til en ny bok i en av kategoriene skjønnlitteratur, barnebøker eller akademisk litteratur. Prisen ble finansiert av det japanske forlaget Kōdansha, hvor Shoichi Noma var redaktør, og blir delt ut i regi av UNESCO. Prisen ble administrert fra et sekretariat i Oxford i England, og bidro til å styrke den afrikanske litteraturens stilling.

Etter 2009 har prisen ikke blitt delt ut. Nomafamiliens sponsorat gikk da ut etter 30 år, og prisen opphørte.

Vinnere

Referanser

Eksterne lenker
 Noma Award Site

Litteraturpriser
afrikansk litteratur
Utmerkelser etablert i 1979
Noma-prisen
Michael Hopstock

Michael Hopstock (født 24. januar 1964 i Oslo) er en norsk historiker, faglitterær forfatter og filmregissør. Han har også vært rektor ved Kragerø Kunstskole og skoleleder ved Forsøksgymnaset i Oslo og Nesbru videregående skole.

Han skrev hovedoppgave i historie om hagebyer.

I 2003 stilte han som kandidat til bystyret i kommunevalget i Oslo, som representant for Høyre.

Bibliografi (utvalg) 
 2011: På sporet av Norge. Norgeshistorien fortalt til rytmen av Bergensbanen. ISBN 9788279004332
 2020: Slekten Hopstock. Skogvoktere i Harz og deres etterkommere. Av Hermann Hebbel 1975. Supplert av Michael Hopstock (red) og Ole Andreas Hopstock 2020

Kortfilmer (utvalg) 
 1999: Stubergh
 2000: Pelle
 2001: Såret engel
 2004: Brått evig
 2006: I ensomme stunde
 2010: Jack

Familie 
Michael Hopstock er sønn av billedkunstneren og forfatteren Kirsti Hopstock og kunsthistorikeren Carsten Hopstock.

Referanser

Litteratur 
 Hebbel, Hermann. Hopstocks- Förster und Baueren im Harz. – Boffzen/Oslo/København : [H. Hebbel], 1975 – 112 s.
 Slekten Hopstock. Skogvoktere i Harz og deres etterkommere. Av Hermann Hebbel 1975. Supplert av Michael Hopstock (red) og Ole Andreas Hopstock 2020

Norske forfattere
Norske filmregissører
Personer fra Oslo
Terje Meyer

Terje Meyer (født 13. februar 1942 i Oslo, død 26. januar 2020 på Stabekk) var en norsk industridesigner. Han er blant annet kjent for sine bidrag til utformingen av motorvogntypene type 71 for NSB Gardermobanen, nå Flytoget, og Type 73 (motorvognsett) for NSB, nå Vy.

Liv og virke

Bakgrunn
Terje Meyer var sønn av idrettsmann og journalist Robert Castberg Meyer (1915–88) og hjemmehjelpsleder Edel Nielsen (1920–99). 

Han var utdannet fra trelinjen på SHKS 1965-67.

Karriere
Terje Meyer startet sin karriere som møbeldesigner, men gikk etter hvert over til industridesign. Han drev eget kontor inntil han i 1970 innledet et samarbeid med Bjørn A. Larsen og Per Ødegaard. Fra 1980 var han leder for det nyopprettede Platou Industridesign. Senere drev han igjen eget kontor, Meyer Design AS. Han har «gitt form til et stort antall forskjellige produkter, deriblant elektronisk utstyr, armaturer, kontormøbler, landbruksmaskiner, ulike typer av husholdningsmaskiner, interiørdetaljer og større systemer for offentlig design. Hans markante arbeider teller over 90 i antall». 

Han og hans sønn Bo Meyer utviklet et elektronisk stetoskop for Meditron. Stetoskopet dukket opp i James Bond-filmen "Die another day" i 2002. Meyer har designet flere togmodeller: B7 (1981/82), type 69D (1983), type 92 (1984/85), Intercity-toget type 70 (1988), kongevognen A4K (1993), t-bane-modellen T2000 (1994), type 71 (1998) og Signatur-toget type 73 (1999).

Terje Meyer var leder av Norske Industridesignere 1976-80, medlem av  1978-81, styremedlem i ICSID – The International Council of Societies of Industrial Design 1981-85 og har sittet i andre utvalg.

Meyer mottok flere premier og priser: 1. premie i «Fremtidens boform» 1970, arrangert av Norske interiørarkitekters og møbeldesigneres landsforening; 1. premie i Bransjerådets møbelkonkurranse 1972/73, 1. premie i en japansk konkurranse om sykkeldesign i 1973;  for jernbanedesign 1987, 1989 og 1994; Jacob-prisen 1995; Merket for god design 1990 (for et bestikksystem og to ganger i 1998 (for Flytoget og for Meditron-stetoskopet).

Han er bror av fotografen Robert Meyer.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske designere
Personer fra Oslo
Bjellandsvad bru

Bjellandsvad bru er ei bru på E18 i Lillesand kommune. Brua, som egentlig består av to bruer, er 400 meter lang og veien ligger 60 meter over bakkenivå. Brua ble åpnet i 2009 som en del av den nye firefelts motorvei mellom Kristiansand og Grimstad. Brua går inn i den 1500 meter lange Brattheiatunnelen på vestsiden. Øst for brua ligger  Brønningsmyrkrysset, hvor fylkesvei 420 tar av til vestlige deler av Lillesand.

Eksterne lenker
 Bjellandsvad bru hos Agder OPS 

Veibroer i Agder
Veier i Lillesand
Broer på E18 (Norge)
Corinna Harfouch

Corinna Harfouch (født Corinna Meffert 16. oktober 1954) er en tysk skuespiller.

Harfouch ble født i Suhl i Thüringen. Hun er datter av læreren Wolfgang Meffert og hans kone Marianne (pikenavn Kleber).

Harfouch arbeidet som sykepleier i Øst-Tyskland og studerte for å bli skuespiller i Berlin fra 1978 til 1981. Hennes første mann var Nabil Harfouch, som hun har en datter med. I 1985 giftet hun seg med Michael Gwisdek, som hun har to sønner, Johannes og Robert Gwisdek, med. I 1994 var hun jurymedlem  for Filmfestivalen i Berlin.

Utmerkelser 
 1993 43. Filmfestivalen i Berlin
 1996 Bayerischer Filmpreis, Beste skuespillerinne

Filmografi 
 1986: The House on the River
 1987: Yasemin
 1988: Treffen in Travers
 1988: Fallada: The Last Chapter
 1989: Pestalozzi's Mountain
 1991: The Tango Player
 1994: Charlie & Louise – Das doppelte Lottchen
 1998: Solo für Klarinette
 1998: Big Mambo
 1999: To the Horizon and Beyond
 2002: Bound
 2004: Der Untergang – som Magda Goebbels
 2006: Perfume: The Story of a Murderer
 2008: Berlin Calling
 2012: Home for the Weekend
 2013: Finsterworld

Hun har også hatt en rolle i den svenske serien om Martin Beck.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Photographs of Corinna Harfouch

Tyske skuespillere
Fødsler i 1954
Police nationale

er Frankrikes sivile politistyrke, med hovedansvar for byer og større tettsteder. Styrken er underlagt det franske innenriksministeriet og har omkring  145 699 ansatte (april 2008).

Politigrader

Polititjenestemenn og sikkerhetsassistenter
Den grunnleggende utdanningen til polititjenestemann () er en 11 måneders lang utdanning ved en politiskole. Opptakskravet er generell studiekompetanse. For sikkerhetsassistenter, adjoints de sécurité, stilles ingen spesiell utdanningskrav. De utdannes unner 14 uker.

Ledende polititjenestemenn
Utdanningen for ledende polititjenstemenn () er en 18 måneders lang utdanning ved politihøgskolen  (ENSOP). Av studentene skal 50 % ha en bachelorgrad i jus; 20 % skal være politibetjenter; 20 % skal være politiførstebetjent; 10 % skal være politioverbetjenter.

Politiembetsmenn
Utdanningen for politiembetsmenn () er en to år lang utdanning ved politihøgskolen  (ENSP).  Av studentene skal 50 % ha en mastergrad i jus; 20 % skal være sivile embetsmenn eller  offiserer; 20 % skal være politiadjutanter; 10 % skal være politiinspektører (ledende polititjenestemann).

Ledende embetsmenn
Ledende embetsmenn i Politidirektoratet utnevnes på åremål fra politiembetsmennene. Politidirektøren hører normalt til fylkesmannskarrieren.

Se også

Eksterne lenker
 

Fransk politi
Etableringer i 1966
Gendarmerie nationale

Gendarmerie nationale er Frankrikes nasjonale gendarmeri, og opprettholder lov og orden ved siden av det sivile politiet, Police nationale. Gendarmeriet har sin historie tilbake til 1791 og hadde i 2007 mer enn  ansatte.

Organisatorisk tilhører det Frankrikes militære styrker, men for operasjoner på fransk territorium er det underlagt innenriksministeriet. Mens det sivile politiet har hovedansvar for byer og større tettsteder, er det gendarmeriets oppgave å håndheve lov og orden på den franske landsbygda. I tillegg har Gendarmerie nationale en rekke spesialavdelinger med blant annet fly og helikoptre, sjøpoliti, opprørspoliti, taktiske enheter, seremonielle enheter og vaktpoliti.

Grader

Generalitetet

Stabsoffiserer

Kompanioffiserer

Befal

Vervede

Referanser

Eksterne lenker
 

Gendarmerier
Fransk politi
Frankrikes forsvar
Tomatpuré

Tomatpuré er puré av finhakkede tomater, som varmes for å redusere vanninnholdet. Puré kjøpes ferdig i butikk, og selges hermetisk på boks eller glass. Den er oftest nøytral i smak, men fåes også i krydrede varianter. Tomatpuré har tykkere konsistens enn tomatsaus, og brukes ofte i gryteretter, f.eks. i bacalao.

Referanser 

Matingredienser
Tomat
Liste over statsledere i 2011



Afrika

Asia

Europa

Nord-Amerika

Oseania

Sør-Amerika

Referanser

Eksterne lenker
 Herskere gjennom tiden
 WorldStatesmen - et online leksikon over ledere av nasjoner og territorier
 http://www.portalestoria.net/rulers%20countryby.htm 
 CIDOB Foundation

2011
Internasjonale relasjoner i 2011
Breivikoddtunnelen

Breivikoddtunnelen er en veitunnel i Kvinesdal kommune i Agder. Den er en del av fylkesvei 465 og er 48 meter lang.

Se også 
 Lerviktunnelen
 Fedafjorden bru
 Veitunneler i Norge
 Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Agder
Tunneler på E39
Veier i Kvinesdal
Tunneler åpnet i 1964
Lerviktunnelen

Lerviktunnelen er en veitunnel i Kvinesdal kommune i Agder. Den er en del av fylkesvei 465 og er 776 meter lang.

Se også 
 Breivikoddtunnelen
 Kleventunnelen
 Veitunneler i Norge
 Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Agder
Tunneler på E39
Veier i Kvinesdal
Introduksjonsår ikke oppgitt
Tunneler åpnet i 1964
Kleventunnelen

Kleventunnelen er en veitunnel i Kvinesdal kommune i Agder. Den er en del av fylkesvei 465 og er 206 meter lang.

Se også 
 Lerviktunnelen
 Veitunneler i Norge
 Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Agder
Tunneler på E39
Veier i Kvinesdal
Introduksjonsår ikke oppgitt
Tunneler åpnet i 1964
Liksteintunnelen

Liksteintunnelen er en veitunnel i Kvinesdal kommune i Agder. Den er en del av fylkesvei 465 og er 31 meter lang.

Se også 
 Lerviktunnelen
 Veitunneler i Norge
 Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Agder
Tunneler på E39
Veier i Kvinesdal
Introduksjonsår ikke oppgitt
Tunneler åpnet i 1973
Julija Skokova

Julija Igorevna Skokova (russisk: Юлия Игоревна Скокова, født 1. desember 1982 i Sverdlovsk oblast, Den russiske SFSR i Sovjetunionen) er en russisk skøyteløper som representerer hjemlandet i internasjonale konkurranser i hurtigløp.

Meritter

Internasjonale mesterskap 
Allround-VM på skøyter deltatt i 1 allround-VM.
 Göteborg 2003.
 beste resultat 14.-plass sammenlagt i Göteborg 2003.

Enkeltdistanse-VM på skøyter deltatt i 2 enkeltdistanse-VM ved 3 konkurranser.
 Berlin 2003 på 1000m og 1500m og Inzell 2011 på 1500m.
 beste resultat 15.-plass på både 1000m og 1500m i Berlin 2003.

EM på skøyter deltatt i 4 EM. 
 Heerenveen 2003, Heerenveen 2004, Collalbo 2011 og Budapest 2012.
 beste resultat 6.-plass sammenlagt i Budapest 2012.

Junior-VM på skøyter deltatt i 2 VM ved 3 konkurranser.
 Groningen 2001 i sammenlagt, Collalbo 2002 i sammenlagt og lagtempo.
 beste resultat 7.-plass på lagtempo og individuelt 14.-plass sammenlagt, begge i Collalbo 2002.

Personlige rekorder

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  Julija Skokova på SpeedskatingResults.com (personlige rekorder og resultater)
  Julija Skokova på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
  Julija Skokova på Russlands skøyteforbund sider
  Julija Skokova på ISU sine nettsider. (distanseresultater)
  Julija Skokova på Effesport.nl (noen resultater)
  Julija Skokova på SportNavigator.nl (personlige rekorder og info)
 
Bilder
  Bilder av Julija Skokova på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com

Russiske skøyteløpere
Olympiske bronsemedaljevinnere for Russland
Olympiske bronsemedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Medaljevinnere under Vinter-OL 2014
Deltakere for Russland under Vinter-OL 2014
Skøyteløpere under Vinter-OL 2014
Deltakere for Russland i allround-VM på skøyter
Deltakere for Russland i enkeltdistanse-VM på skøyter
Personer fra Jekaterinburg
Artikler i skøytesportprosjektet
Jennie Nilsson

Jennie Nilsson (født 1972) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og har vært riksdagsmedlem i Sverige siden 2006. Hun ble valgt inn i riksdagen for Hallands läns valkrets på plass 127.

Nilsson var nestleder i skattekomiteen fra 2011 til 2012.

Fra januar 2019 til juni 2021 var Nilsson landsbygdsminister i Stefan Löfvens andre regjering.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 Socialdemokraterna – Jennie Nilsson
 Jennie Nilsson på Sveriges riksdags nettside

Svenske sosialdemokrater
Svenske riksdagsmedlemmer
Svenske riksdagsmedlemmer 2006–2010
Svenske riksdagsmedlemmer 2010–2014
Svenske riksdagsmedlemmer 2014–2018
Svenske riksdagsmedlemmer 2018–2022
Svenske ministre
Norsjø Golfpark

Norsjø Golfpark ligger på Ulefoss i Telemark. Golfbanen ligger rundt 30 minutter fra Skien. Golfbanen er en full 18-hulls bane, par 72. Selve hovedbanen åpnet 4. august 2001.

Klubben har også en egen 6-hulls treningsbane samt en drivingrange med treningsbunker og puttingreen.

Referanser

Eksterne lenker
 
 

Golfbaner i Norge
Byggverk i Nome
Dyphav

Dyphav er det nederste laget i havet, beliggende under termoklinen og over havbunnen på en dybde av  favner ( m) eller mer. Lite eller ingen lys slipper inn denne delen av havet og de fleste organismer som lever der avhenger av fallende organisk materiale fra den eufotiske sonen. Av denne grunnen antok forskere tidligere at det ville være beskjedent med liv i dyphavet, men flere sonder har avdekket at det faktisk er rikelig med liv der.

Oseanografi