alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Florina kullkraftverk

Florina kullkraftverk er et kullkraftverk i området Florina i Hellas. Det har en installert produksjonskapasitet på 330 MW fordelt på 1 blokk / turbin. Operatør er Public Power Corp.

Anlegget ble utbygd i årene 2000–2003. Brenselstypen er brunkull (lignitt), i likhet med situasjonen for alle de greske termiske kraftverkene.

Eksterne lenker
 Industcards – «Lignite-Fired Plants in Greece»

Kullkraftverk i Hellas
Varmekraftverk i Hellas
Kraftverk i Hellas
Darbu stasjon

Darbu stasjon ligger på Darbu, langs Sørlandsbanen og 81,61 kilometer fra Oslo. Stasjonen ble åpnet i 1871 da Randsfjordbanens sidelinje Hokksund–Kongsberg sto ferdig.

Samtlige av de nye stasjonsbygningene på Kongsbergbanen var tegnet av arkitekt Georg Andreas Bull som var en yngre bror av fiolinisten Ole Bull. Disse var sterkt inspirert av sveitserstilen som var populær i Europa på siste halvdel av 1800-tallet. I 1997 vedtok Riksantikvaren å frede Darbu stasjon fordi de mente at denne var den best bevarte av jernbanebygningene som ble tegnet av Bull.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

 

Jernbanestasjoner på Sørlandsbanen
Jernbanestasjoner i Viken
Jernbanestasjoner åpnet i 1871
1871 i Norge
Kulturminner i Øvre Eiker
Bygninger tegnet av Georg Andreas Bull
Jernbanebyggverk i Øvre Eiker
Fredete byggverk i Viken
Buskeruds samferdselshistorie
Kakstryking

Kakstryking var i eldre tider en straff i form av prylestraff. Prylestraffen foregikk ved at den dømte ble bundet til en påle eller støtte i tre eller stein (som ble kalt kak eller kag), og pisket med ris, det vil si en bunt av kvister, på bar rygg. Kaken var gjerne festet til en forhøyning eller plattform og plassert på et torv eller en annen sentral plass. Kakstrykingene var dermed en offentlig avstraffelse som ble gjennomført til allmenn beskuelse – til skrekk og advarsel. I større byer var det gjerne flere kaker. På 1500- og 1600-tallet var det to i Bergen, den ene stod foran rådhuset (Rådstuen), den andre på torget (fra 1627). Kakstryking gav arr og andre kroppsskader som den piskede måtte leve med resten av livet som en form for skamstraff.

Kakstryking ble i Christian Vs norske lov av 1687 definert som 27 piskeslag. Straffen ble i første rekke brukt overfor forbrytere som var dømt for tyveri, prostitusjon og leiermål. Den kunne også kombineres med andre straffereaksjoner, som for eksempel fengsel, tukthus eller straffarbeid, tidligere kalt slaveri. 

Kakstryking ble avskaffet som æresstraff i 1815 og som legemsstraff i 1842. Imidlertid beholdt den norske straffeloven av 1842 («Criminalloven») en bestemmelse om straff som kunne anvendes på barn, og det het således i kap 2 § 38: «På dem, som have fyldt ti, men ikke femten år, er straf med riis anvendelig.  Slagenes antal bestemmes af dommeren fra otte til fire og tyve. De tildeles angjældende på blottet ryg.  Straffen fulbyrdes inden lukte døre i offentlig fængsel under øvrighedens opsigt og i vidners overvær af arrestforvareren eller slutteren». Denne straffen kan imidlertid ikke likestilles med kakstrykning.   

Den eller de som utførte og deltok i kakstryking i Norge hadde titler som mestermann, bøddel, nattmann eller rakker.

Ole Høiland og Gjest Baardsen er blant norske, kjent forbrytere som ble straffet med gjentatte kakstrykninger. Også svært mange kvinner ble kakstrøket fordi de ikke kunne betale idømte bøter for leiermål eller fordi de etter gjentatte forbrytelser ble dømt til kakstrykning og fengsel.

Se også
 Prylestraff

Straffereaksjoner
Rettshistorie
Tortur

sv:Spöslitning
Torghatten Trafikkselskap

Torghatten Trafikkselskap AS (TTS) var et norsk rederi med hovedkontor i Brønnøysund som drev ti ferge- og hurtigbåtsamband i Nord-Trøndelag og Nordland. Virksomheten ble skilt ut fra morselskapet i konsernet i 2009, som samtidig endret navn til Torghatten ASA. Den 1. mars 2022 fusjonerte selskapet med FosenNamsos Sjø som endret navn til Torghatten Midt.

Skip eid av Torghatten Trafikkselskap 
Dampskip:

Ukomplett

Motorskip

Ukomplett

Motorferger

Ukomplett

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Torghatten historikk

 
Norske rederier
Næringsliv i Nordland
Selskaper etablert i 2009
Selskaper opphørt i 2022
Artikler i sjøfart-prosjektet
Eitrheimtunnelen

Eitrheimtunnelen er en veitunnel på fylkesvei 550 i Ullensvang i Vestland. Tunnelen er 1682 m lang.

Se også
Veitunneler i Norge

Referanser

Veier i Ullensvang
Veitunneler i Vestland
Fylkesvei 550
Tunneler åpnet i 1960
Ednatunnelen

Ednatunnelen er en veitunnel på fylkesvei 550 i Ullensvang i Vestland. Tunnelen er 231 m lang.

Se også
Veitunneler i Norge

Referanser

Veier i Ullensvang
Veitunneler i Vestland
Fylkesvei 550
Tunneler åpnet i 1965
Jonatunnelen

Jonatunnelen er en veitunnel på fylkesvei 550 i Ullensvang i Vestland. Tunnelen ble åpnet i 1964 og er 731 m lang.

Se også
Monsatunnelen
Veitunneler i Norge

Referanser

Veier i Ullensvang
Veitunneler i Vestland
Fylkesvei 550
Tunneler åpnet i 1964
Monsatunnelen

Monsatunnelen er en veitunnel på fylkesvei 550 i Ullensvang i Vestland. Tunnelen ble åpnet i 1965 er 137 m lang.

Se også
Jonatunnelen
Veitunneler i Norge

Referanser

Veier i Ullensvang
Veitunneler i Vestland
Fylkesvei 550
Lantian (Xi’an)

Lantian (kinesisk: 蓝田县; pinyin: Lántián Xiàn) er et fylke i den subprovinsielle by Xi'an i provinsen Shaanxi i Folkerepublikken Kina. Det har et areal på  km².

Småbyen Lantian, administrasjonssenteret for fylket, ligger ved elven Ba ca. 22 km sørøst for Xi'an nord for fjellet Qinling, og søtøst på Guanzhongsletten. Her utgravde antropologene i 1963 det såkalte Lantianmennesket.

Befolkningen i fylket var på  innbyggere i 1999.

Administrative enheter 
Storkommunene Languan (蓝关镇); Xiehu (泄湖镇); Huaxu (华胥镇); Qianwei (前卫镇); Tangyu (汤峪镇); Jiaodai (焦岱镇);
Yushan (玉山镇); Sanli (三里镇); Puhua (普化镇); Gepai (葛牌镇);

Kommunene Wangchuan (辋川乡); Lanqiao (蓝桥乡); Yuchuan (玉川乡); Bayuan (灞源乡); Mencun (孟村乡); Ancun (安村乡); Shijiazhai (史家寨乡); Xiaozhai (小寨乡); Sanguanmiao (三官庙乡); Jinshan (金山乡); Jiujianfang (九间房乡); Houzhen (厚镇乡).

Samferdsel 
Kinas riksvei 312 løper gjennom området. Den fører fra Shanghai og ender ipå grensen mot Kasakhstan, og passerer blant annet Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.

Referanser

Eksterne lenker 
 Fylkets hjemmeside  
 Xi'an-Lantian industripark
 DBeskrivelse av Lantian
 Kart over Lantian

Lantian
Xi'an
Tianzhu

Tianzhu - skrevet 天主, uttalt Tiānzhǔ - er det katolske kinesiske ord for Gud.

 Tianzhu (kinesisk: 天祝藏族自治县; pinyin: Tiānzhù zàngzú Zìzhìxiàn) er et autonomt fylke for tibetanere i byprefekturet Wuwei i provinsen  Gansu i Folkerepublikken Kina.

Befolkningen var på  innbyggere i 1999.

Selve småbyen Tianzhu hadde  innbyggere i 2000.

Administrative enheter
Tianzhu består av seks storkommuner og 13 kommuner:

Storkommuner: Huazangsi (华藏寺镇); Anyuan (安远镇); Dachaigou (打柴沟镇); Haxi (哈溪镇); Songshan (松山镇); Tanshanling (炭山岭镇); 
Kommuner: Dahonggou (大红沟乡); Danma (旦马乡); Dongdatan (东大滩乡); Dongping (东坪乡); Duoshi (朵什乡); Maozang (毛藏乡); Qilian (祁连乡); Sailalong (赛拉隆乡); Sers (赛什斯乡); Shimen (石门乡); Tiantang (天堂乡, nuligens nasjonalitetskommune for tu-folket; Xidatan (西大滩乡); Zhaxiquglung (抓喜秀龙乡).

Samferdsel 
Kinas riksvei 312 løper gjennom området. Den fører fra Shanghai og ender på grensen mot Kasakhstan, og passerer blant annet Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.

Referanser

Bibliografi 
 Andreas Gruschke: The Cultural Monuments of Tibet’s Outer Provinces: Amdo – Volume 2. The Gansu and Sichuan Parts of Amdo, White Lotus Press, Bangkok 2001. 
 Tsering Shakya: The Dragon in the Land of Snows. A History of Modern Tibet Since 1947, London 1999, ISBN 0-14-019615-3

Eksterne lenker 
 Lokalregjeringens sider
 Informashonsside 

Tianzhu
Jiayuguan (Gansu)

Jiayuguan (kinesisk: 嘉峪关; pinyin: Jiāyùguān) er et byprefektur i provinsen  Gansu i Folkerepublikken Kina. Befestningen Jiayuguan markerer den store kinesiske murs vestlige endepunkt.

Folketallet ble estimert til  innbyggere i 2004 , hvorav selve byen Jiayuguan hadde  innbyggere i  2007 .

Administrative enheter 
Byprefekturet Jiayuguan er ikke inndelt i noen umiddelbart lavere administrative enheter (distrikter, fylker, osv.), derimot direkte i seks subdistrikter og tre storkommuner:

 Subdistriktet Shengli (胜利街道), 28.166 innbyggere (2000)
 Subdistriktet Xinhua (新华街道), 16.920 innbyggere (2000)
 Subdistriktet Wuyi (五一街道), 16.893 innbyggere (2000)
 Subdistriktet Jianshe (建设街道), 52.007 innbyggere (2000)
 Subdistriktet Qianjin (前进街道), 18.737 innbyggere (2000)
 Subdistriktet Jingtieshan Kuangqu (镜铁山矿区街道), 3.742 innbyggere (2000)
 Storkommunen Xincheng (新城镇), 7.954 innbyggere (2000)
 Storkommunen Yuquan (峪泉镇), 7.698 innbyggere (2000)
 Storkommunen Wenshu (文殊镇), 7.424 innbyggere (2000)

Samferdsel 
Kinas riksvei 312 løper gjennom området. Den fører fra Shanghai og ender ipå grensen mot Kasakhstan, og passerer blant annet Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.

Referanser

Eksterne lenker 
 Lokalregjeringens hjemmesider 
 Bykart over Jiayuguan
 Fotos fra Jiayuguan på Panoramio

Byprefekturer i Gansu
Slettnes naturreservat

Slettnes naturreservat er et naturreservat i Gamvik kommune, Finnmark. Naturreservatet ligger på Nordkynhalvøya, på en av de få ubebodde kystslettene på Finnmarkskysten, og har siden 2002 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler.
 
Reservatet ble opprettet i 1996 for å bevare et særpreget, lavtliggende strand- og heilandskap. 
 
Den flate kystsletta skiller seg markert ut fra fjellterrenget ellers på Nordkynhalvøya. Her er mange vann og partier med myr og vierkratt som utgjør hekke- og rasteplass for et stort antall vade- og andefuglarter.

Vegetasjonen er preget av arter som lenger sør er knyttet til fjellet: fjellsmelle, rødsildre, reinrose, starr, lyngarter, moser og lav. Langs bekkesidene vokser tette bestander av sibirgressløk. I overgangen myr/vann står et belte av elvesnelle og nordlandsstarr. Over store deler av området vokser nyserota. 

Det er observert 96 fuglearter med en viss regelmessighet, 53 av disse er regelmessig hekkende. Området er viktig som rasteområde for trekkfugl og som hekkeområde for vadere, måsefugler og ender. Slettnes er et av de viktigste områdene for vadefugl i Norge og Skandinavia. Bestanden av tyvjo er Norges største.

Reservatet besøkes regelmessig av fugleforskere, og oberservasjoner herfra inngår i internasjonale studier av vadefugler.

Eksterne lenker 
 

Ramsarområder i Norge
Naturreservater i Troms og Finnmark
Verneområder i Gamvik
Verneområder opprettet i 1996
The Willy Wonka Candy Company

The Willy Wonka Candy Company var et varemerke for søtsaker eiet av Nestlé. Varemerket var brukt under lisens fra rettighetshaverne til Roald Dahls Charlie og sjokoladefabrikken, der varemerket var hentet fra. Nestlé brukte varemerket på en serie søtsaker i Nord-Amerika, Storbritannia, Irland, Australia og New Zealand.

Varemerket Willy Wonka har sin historie tilbake til 1971, da det Chicago-baserte firmaet Breaker Confections lisensierte Willy Wonka-navnet for å selge produkter knyttet til filmen Charlie og sjokoladefabrikken. De første søtsakene under Willy Wonka-navnet ble imidlertid først produsert i 1976. I 1980 endret Breaker Confections navn til Willy Wonka Brands. Nestlé kjøpte selskapet i 1988.

I midten av 2015 ble Willy Wonka merket droppet av Nestlé til fordel for spesielle "throwback" innpakninger, før de til slutt døpte hele varemerket til "Nestlé Candy Shop". Godteri som tidligere  ble produsert under merket  Willy Wonka er nå under merket Nestlé.

Eksterne lenker
 The Willy Wonka Candy Company

Etableringer i 1971
Søtsaker
Nestlé
Varemerker
Stabbursnes naturreservat

Stabbursnes naturreservat er et naturreservat i Porsanger kommune, Finnmark. Stabbursneset er et stort elvedelta av sand og grus som Stabburselva har skylt ut i Porsangerfjorden, og reservatet har siden 2002 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler. Den sentrale delen av naturreservatet er Valdak­myra. På myr- og strandområdet ved Valdak­myra er det forbudt å ferdes i tiden fra 1. mai til 30. juni og fra 10. august til 20. september.
 
Reservatet ble opprettet i 1983 for å bevare et område med velutviklet havstrandvegetasjon. 

Det finnes store, flate strand- og fjærearealer både nord og sør for selve neset. Sjøen utenfor er svært grunn, og det indre av Porsangerfjorder er et av de viktigste våtmarkshabitatene for fugler i Norge, med sitt system av store strand-, fjære- og gruntvannsområder, elveutløp, holmer, sund og tidevannsstrømmer. De store flatene med strandeng (leirstrandvegetasjon med plantearter som tåler salt) er det mest karakteristiske ved området, med mange arktiske plantearter og plantesamfunn. 

Både ender, gjess og vadere finnes her. Ender bruker området til myting om sommeren, ærfugl overvintrer her, mens flere ulike arter raster her under vår- og høsttrekkene: krikkand, stokkand, brunnakke, sædgås og dverggås. Særlig bemerkelsesverdig er det store antallet polarsniper, flokker på 30 000 individer er observert under trekket.

Stabbursdalen nasjonalpark ligger i nærheten av reservatet.

Eksterne lenker 
 

Ramsarområder i Norge
Naturreservater i Troms og Finnmark
Verneområder i Porsanger
Verneområder opprettet i 1983
Tanamunningen naturreservat

Tanamunningen naturreservat er et naturreservat i Tana kommune, Troms og Finnmark. Naturreservatet omfatter et elvedelta ved Tanaelvas utløp, og har siden 2002 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler.
 
Reservatet ble opprettet i 1991 for å ta vare på et stort og særpreget deltaområde med internasjonal betydning som raste- og oppholdsområde for våtmarksfugl. Området omfatter Nord-Norges største sammenhengende strandenger og en interessant elvestrandvegetasjon. 

Under hver flom transporterer Tanaelva store mengder løsmasser som avsettes i sandbanker ned mot munningen. Tanamunningen er det største deltaområdet i landet som ikke er påvirket av større inngrep, og det mest dynamiske av slike system i Norge. Deltaområdet har stor næringsproduksjon og brukes til myting, overvintring og som rasteplass under vår- og høsttrekk av en rekke arter våtmarksfugler. Det er registrert 19 andearter, 5 gåsearter, 22 vadefuglarter, 14 måsefuglarter og flere andre våtmarksfugler. Særlig er området viktig som rasteplass for laksand. Det er registrert inntil 27.000 individer på én gang; hanner som trekker til Finnmarkskysten etter parring, og som samles i Tanamunningen før trekket sørover.

Eksterne lenker 
 

Ramsarområder i Norge
Naturreservater i Troms og Finnmark
Verneområder i Tana
Verneområder opprettet i 1991
Erling Kroken

Erling Kroken (født 12. november 1928 i Nedre Sigdal, død 5. oktober 2007 i Bærum). I bokverket Norske Skiløpere (Erling Ranheim 1955) er Erling Kroken omtalt "som en av de beste norske skihopperne etter krigen". Han ble norgesmester i skihopping i Narvik i 1951, der han satte bakkerekord i Fagerlibakken med 78,5 meter. Han ble nummer 11 sammenlagt i den første Hoppuka i 1953, og vant historiens andre hoppukerenn  i Schattenbergbakken i Oberstdorf 4. januar. Asgeir Dølplads vant det første rennet i Garmisch, Sepp Bradl det tredje i Innsbruck og Halvor Næs det siste i Bischofshofen.

I VM i Falun i 1954 ble han nummer 7 og var med det tredje best av de norske. Kjell Knarvik ble nummer fire og Torbjørn Falkanger kom på delt femteplass. VM-rennet i Källviksbacken i Falun var Norges første store nederlag i skihopping, men det gikk flere sesonger før skiledelsen ville innse at vi var akterutseilt. Erling Kroken deltok i den sveitsiske hoppuka i 1955 (8.-plass i Unterwasser). Han kvalifiserte seg også for den norske hopptroppen til OL i Cortina 1956 og var sammen med Sverre Stallvik den beste av nordmennene under trening i "Italiabakken". Ledelsen satte imidlertid Kroken ut av laget. Stallvik kom inn som reserve for Arnfinn Bergmann og ble beste nordmann på en beskjeden 9.-plass.

Erling Kroken la som de andre norske hopperne om til mer aerodynamisk teknikk og svev etter 1956. I 1958 var han blant de åtte hopperne som ble forhåndspåmeldt til VM i Lahtis. Imidlertid ble han bare nummer 11 i NM i Midtstubakken rett før avreise og var ikke blant de fem som fikk reise til Finland. 1958 ble hans siste sesong.

Erling Kroken vant storrennene i Skuibakken i 1951 og 1955. Han betegnes som "Norges første krafthopper" og satte en rekke bakkerekorder. Mest berømt er hans 86 meter i Vikkollen i Mjøndalen i 1951. Etter sin aktive karriere var Erling Kroken en populær trener for kombinertløperne i Bærum gjennom flere tiår.

Han var bosatt i Bærum fra 1953 og til sin bortgang. Av yrke var han skogbestyrer.

Erling Kroken er portrettert i boka "Erling Kroken Storhopperen fra Vadsroa". (Hans L. Werp/Nedre Sigdal IF  2014). Her er også Krokens versjon av den såkalte "Cortina-affæren" gjengitt.

Referanser

Kilder 
 Skuibakkens Venner: Vinnere gjennom tidene
 Arne Thoresen: Lengst gjennom lufta. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6, s. 110, 334-341
 Hans L. Werp: Erling Kroken Storhopperen fra Vadsroa. Øvre Eiker/Sigdal 2014. ISBN 978-82997239-5-4
 Jens Jahn, Egon Theiner: Enzyklopädie des Skispringens. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, flere sider

Eksterne lenker 
 

Norske skihoppere
Personer fra Sigdal kommune
Fødsler i 1928
Kjell Kopstad

Kjell Kopstad (født 10. januar 1934, død 25. november 2006) fra Eidsfoss i Hof var en norsk skihopper. Han konkurrerte først for hjemklubben sin Eidsfoss Idrettsforening men byttet senere til Idrettslaget Vinn.

Han deltok i VM i 1954 og 1958, og ble nummer 27 i Falun i 1954 og nummer 16 i Lahtis i 1958. Han var med i Hoppuka i 1956/57 og 1958/59, og ble nummer 16 sammenlagt i 1958/59. Hans beste enkeltresultat i Hoppuka var 6.-plass i Garmisch-Partenkirchen 1. januar 1959.

Kjell Kopstad tok tre medaljer i NM. Han tok sølv i Drammen i 1956 og i Mo i Rana i 1957, og bronse i Midtstubakken i Oslo i 1958.

Referanser

Kilder 
 Arne Thoresen: Lengst gjennom lufta. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6, s. 334-341
 Jens Jahn, Egon Theiner: Enzyklopädie des Skispringens. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, flere sider

Litteraturliste

Eksterne lenker 
 
 

Norske skihoppere
Personer fra Holmestrand kommune
Personer fra tidligere Hof kommune
Rausandtunnelen

Rausandtunnelen er en veitunnel i Nesset kommune i Møre og Romsdal. Den er 193 meter lang og er en del av fylkesvei 666. Tunnelen var litt lengre før ca 220 meter, men etter ett ras på 70-tallet ble den kortet ned til dagens lengde.

Se også 

Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Veitunneler i Møre og Romsdal
Veier i Molde
Introduksjonsår ikke oppgitt
Boggetunnelen

Boggetunnelen er en veitunnel i Nesset kommune i Møre og Romsdal.

Den er 151 meter lang og er en del av fylkesvei 660. Tunnelen åpnet i 1979.

Se også 
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Veitunneler i Møre og Romsdal
Veier i Molde
Tunneler åpnet i 1979
Trygve Olsen

Trygve Jens Asbjørn Olsen (født 11. november 1921 i Måsøy, død 17. april 1979) var en norsk fiskebåtreder og politiker.

Olsen var ordfører i Måsøy 1968–72. Han var aktiv i Arbeiderpartiet, men brøt med partiet våren 1972 på grunn av EF-politikken. Han sluttet seg da til Senterpartiet og satt som fiskeriminister i regjeringen Korvald 1972–73.

Han var sønn av  Johannes Olai Olsen, stortingsrepresentant for Arbeiderpartiet 1945–1965.

Kilder 
 Trygve Olsen Store norske leksikon
 Trygve Olsen Stortinget.no

Eksterne lenker 
 

Norske fiskeriministre
Sp-statsråder
Statsråder i Regjeringen Korvald
Ap-ordførere i Finnmark
Ordførere i Måsøy
Personer fra Måsøy kommune
Han Pil-hwa

Han Pil-hwa (født 21. januar 1942 i Nampo i Nord-Korea) er en nordkoreansk tidligere skøyteløper som deltok i de olympiske vinterleker i 1964 i Innsbruck og 1972 i Sapporo.

Han Pil-Hwa vant en olympisk sølvmedalje under Vinter-OL i 1964 i Innsbruck. Hun kom på delt andreplass på  meter skøyter sammen med Valentina Stenina fra Sovjetunionen. Gullmedaljen gikk til Lidija Skoblikova også hun fra Sovjetunionen.

OL-medaljer 
 1964  Innsbruck -  Sølv i hurtigløp på skøyter,  meter, damer  Nord-Korea

Personlige rekorder

Referanser

Eksterne lenker 
 

Nordkoreanske skøyteløpere
Olympiske sølvmedaljevinnere for Nord-Korea
Olympiske sølvmedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Medaljevinnere under Vinter-OL 1964
Deltakere for Nord-Korea under Vinter-OL 1964
Skøyteløpere under Vinter-OL 1964
Deltakere for Nord-Korea under Vinter-OL 1972
Skøyteløpere under Vinter-OL 1972
Artikler i skøytesportprosjektet
Jainaøya

Jainaøya (spansk: Isla Jaina) er en liten øy i den meksikanske delstaten Campeche på Yucatánhalvøya. Den fungerte som gravplass for mayaene og er et viktig førkolumbisk arkeologisk sted. Stedet er særlig kjent for keramikkfigurene som er funnet der. Jainaøya var bebodd fra rundt 300 til 1200 e.Kr.

Øyer i Mexico
Arkeologiske steder i Mexico
Mayiske arkeologiske steder
Campeches geografi
Peter Nottet

Petrus «Peter» Wilhelmus Frederikus Nottet (født 23. september 1944 i Haag), er en nederlandsk tidligere skøyteløper som deltok i de olympiske vinterleker 1964 i Innsbruck og 1968 i Grenoble.

Nottet vant en olympisk bronsemedalje under vinter-OL 1968 i Grenoble. Han kom på tredjeplass på 5 000 meter skøyter, bak Fred Anton Maier fra Norge og Kees Verkerk fra Nederland.

OL-medaljer 
 1968  Grenoble -  Bronse i hurtigløp på skøyter, 5 000 meter  Nederland

Personlige rekorder

Eksterne lenker 
 

Nederlandske skøyteløpere
Olympiske bronsemedaljevinnere for Nederland
Olympiske bronsemedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 1964
Skøyteløpere under Vinter-OL 1964
Medaljevinnere under Vinter-OL 1968
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 1968
Skøyteløpere under Vinter-OL 1968
Personer fra Haag
Artikler i skøytesportprosjektet
Fødsler i 1944
Straumen skole (Sørfold)

Straumen skole er en barne- og ungdomsskole i Sørfold kommune i Nordland. 

Pr 2007 hadde skolen 167 elever fra 1. til 10 trinn og 40 ansatte.

Referanser

Eksterne lenker
 

Barne- og ungdomsskoler i Nordland
Sørfold
Sunde skule

Sunde skule kan vise til:

 Sunde skule (Førde) i Førde i Sogn og Fjordane 
 Sunde skule (Kvinnherad) i Kvinnherad i Hordaland

Se også
 Sunde skole

Pekersider til skoler med like navn
Frøysland skule (Sunnfjord)

Frøysland skule er en barneskole i Sunnfjord kommune. Den ligger i bygden Haukedalen. Skolen har elever på 1. – 7. klassetrinn, etter endt skolegang her fortsetter elevene på Halbrend skule.

Referanser

Utdanning i Sunnfjord
Barneskoler i Vestland
Ramsar

For det iranske fylket, se «Ramsar (fylke)»

Ramsar (persisk: رامسر) er en by i provinsen Mazandaran i Iran, ved kysten av Kaspihavet. Byen var tidligere kjent som Sakhtsar. Innbyggerne i Ramsar snakker gileki.

Ramsar-konvensjonen om våtmarker av internasjonal betydning, særlig som fuglehabitat ble vedtatt her i 1971, noe som var opptakten til internasjonalt samarbeid om vern av trekkfuglers leveområder.

Ramsar er det vestligste fylket og byen i Mazandaran.

Se også 
 Ramsar-konvensjonen

Eksterne lenker 
 

Byer i Iran
Provinsen Mazandaran
Jennifer Fish

Jennifer «Jenny» Lee Fish (født 17. mai 1949 i Strongsville i Ohio), amerikansk skøyteløper som deltok i de olympiske vinterleker 1968 i Grenoble.

Fish vant en olympisk bronsemedalje under Vinter-OL 1968 i Grenoble. Hun kom på delt andreplass på 500 meter skøyter sammen med sine landsmenn Mary Meyers og Dianne Holum alle tre med tiden 46,3. Ljudmila Titova fra Sovjetunionen vant gullmedaljen med på 46,1.

OL-medaljer 
 1968  Grenoble -  Sølv i hurtigløp på skøyter, 500 meter  USA

Referanser

Eksterne lenker 
 

Skøyteløpere fra USA
Olympiske sølvmedaljevinnere for USA
Olympiske sølvmedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Medaljevinnere under Vinter-OL 1968
Deltakere for USA under Vinter-OL 1968
Skøyteløpere under Vinter-OL 1968
Artikler i skøytesportprosjektet
Fødsler i 1949