alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Helge Lødrup

Helge Lødrup (født 21. august 1952) er professor i lingvistikk ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier, Universitetet i Oslo. Han ble cand. philol. 1980, dr. philos. 1988, og var ansatt ved Universitetet i Bergen fra 1981 til 1986, da han kom til Oslo. Han har også vært gjesteforsker ved Stanford University i til sammen to år.

Bibliografi 

 En generativ grammatikk over norske hypotagmer – en    LFG-beskrivelse av ikke-verbale hypotagmer 1988 (doktorgradsavhandling). Ble utgitt på Novus forlag i 1989 med ISBN 82-7099-146-5 
 Syntaktiske studier i Absalon Pederssøn Beyers Dagbok 1980

Eksterne lenker 
 Presentasjon på instituttets hjemmeside
 Hjemmeside
 

Professorer ved Universitetet i Oslo
Fødsler i 1952
Syre (andre betydninger)

Syre eller acid kan referere til:

Syre, surt stoff, et stoff som gir fra seg ett eller flere H+-ioner når man løser det opp i vann.
LSD, lysergsyredietylamid, et psykoaktivt stoff som også omtalt som acid.
Syre, planter i syreslekta (Rumex) i slireknefamilien.
Syre (stedsnavn), et geografisk sted utenfor Skudeneshavn, Karmøy kommune.
Sony Acid Pro, et musikkprogram.
En rekke retninger innen musikk, herunder:
Acid house
Acid techno
Acid trance
Acid jazz
Acid rock
Espevær

Espevær er en øy i Bømlo kommune. Den ligger like vest for Bømlo i Vestland fylke. 

Ytterst på vestlandskysten, i Bømlo kommune ligger Espevær, et særpreget fiskevær som er rikt på kulturminner. For 100 år siden var det knapt en fisker med respekt for seg selv som ikke hadde tilbrakt en natt på det lokale vertshuset Baadehuset. På midten av 1800-tallet kunne det være 20 000 mennesker på øya når silda kom. Til sammenligning var det i Bergen på denne tiden 26 000 innbyggere. 

I dag er innbyggertallet rundt 100. Espevær er et livskraftig samfunn. Øya har butikk, post, bank, pub, restaurant/kafé og skole. Fra Eidesvik på Bømlo går skyssbåten «Rose Ekspress» i fast rute ut til øya. Overfarten tar 10 minutter.

UFO Ringen
En av de største turistattraksjonene på øyen er UFO-ringen. I 1975 dukket det plustelig opp en stor, oval sirkel på et jorde på Espevær. Det var noen soppsankere som oppdaget ringen den 7.oktober 1975. På det stedet øyboerne feirer St. Hans, var det plutselig en stor eggformet sirkel. Den var 26 meter lang, 14 meter bred og 63 meter i omkrets. I det 30cm brede sporet var gresset flatt, men levende, mens gresset både på innsiden og utsiden av ringen stod som normalt. 

Et stort Sea-King helikopter fra luftforsvaret landet midt i ringen, men satte ikke merke i bakken. Det ble slått fast at dersom ringen ble laget med mekanisk påvirkning, må vedkommende gjenstand ha veid over 50 tonn. Ringen er fortsatt godt synlig men mysteriumet om hva som forårsaket den er fortsatt uoppklart.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 – Hva skjer på Espevær
 BT – Espevær har draget
 BT – Over sundet for en femmer

Øyer i Bømlo
Fiskevær i Vestland
Bosetninger i Bømlo
Åsane Fotball

Åsane Fotball (stiftet 4. november 1971) er en toppfotballdelen av Åsane Allianseidrettslag som er fra bydelen Åsane i Bergen. A-laget for menn spiller i OBOS-ligaen etter opprykket fra 2. divisjon, i 2019.

Tabellen 2023

Spillerstall 
Oppdatert 31. august 2022.

Utlånte spillere

Historikk 

Grønt markerer opprykk, mens rødt er nedrykk.

Flest seriekamper 
Flest seriekamper pr 1.1.2023

Referanser

Eksterne lenker
 

Fotballag i Bergen
Fotballag etablert i 1971
Åsane
Ellisiv Lindkvist

Ellisiv Martha Lindkvist (født 11. mai 1973 i Dyrøy, Troms) er en norsk dikter og dramatiker.

I 2013 fikk hun Havmannprisen for Ditt røde hår, Unn. Lindkvist fikk Nordnorsk Forfatterlags fondsstipend i 2003.  

Hun har vært baksidekribent i Klassekampen, kulturjournalist i Ny Tid og morgenkåsør i NRK P2. Fra 2006-2008 var hun kulturredaktør i det feministiske tidsskriftet Fett. 

Lindkvist er utdannet ved Universitetet i Tromsø der hun har gått to år på forfatterstudiet. Hun har også gått på forfatterstudiet i Bø ved Høgskolen i Telemark.

Bibliografi

Bokutgivelser 
 Alt jeg skriver er sant – kortprosa, Damm, 2007
 Tørst – roman, Cappelen Damm, 2011
 Jeg er ikke slik, tre scenetekster - dramatikk, Cappelen Damm, 2013
 Ditt røde hår, Unn – roman, Solum, 2013
 Selvopptatt – roman, Cappelen Damm, 2015
 Fra a til nå – roman, Solum, 2017
 Oh, kulturmannen – Flamme Forlag, 2017

Dramatikk 
 Begjær 1000 – Premiere på Festspillene i Nord-Norge, Harstad, 1999
 Kill your darlings – Premiere på Black Box med Ning, Oslo, 2001
 Play.mobil – Premiere på Det norske teatret, Oslo, 2004
 Karaokeprosessen Nationaltheatret / Parkteatret, 2005
 Du tror det er slik, men egentlig er det slik – Propellen Monologfestival, 2007
 Jeg er ikke slik – Den Nationale Scene / Norsk Dramatikkfestival / Det Norske Teater, 2007
 Bitch Song Club – Premiere på Oslo Nye Teater, Oslo, 2008
 Heltinnesinne - Premiere under Propellenfestivalen, 2011

Bidrag i antologier 
 Circum polaris – Cappelen, 1997
 Texere – Universitetet i Tromsø, 1997
 Signaler –98 – Cappelen, 1998
 Nordnorsk Temperament – Kagge Forlag, 2001
 Dialoger om demokrati – Transit, 2005
 Helt øverst bak havet – Margmedia, 2007
 Ådissjen – Transit, 2009
 Sa hun – Transit, 2013
 Skrivehistorier – Flamme Forlag, 2015
 The good neighbour – Utgivelse ifm Istanbul Biennalen, 2017

Priser 
 Havmannprisen for Ditt røde hår, Unn, 2013

Kilder
 Presentasjon av Ellisiv Lindkvist i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 
  Ellisiv Lindkvists blogg
  Ellisiv Lindkvist hos Norske Dramatikeres Forbund
  Ellisiv Lindvist hos Cappelen Damm

Norske dramatikere
Norske novellister
Vinnere av Havmannprisen
Personer fra Dyrøy kommune
Tebain

Tebain eller paramorfin er et alkaloid og en mindre komponent av opium(C19H21NO3). Tebain har kjemiske likheter med både morfin og kodein, men produserer stimulerende istedenfor dempende virkninger. Tebain blir ikke brukt i behandling, men som råstoff til industriell produksjon av lignende forbindelser inkludert kodein, hydrokodon, hydromorfon, oxykodon, oxymorfon, nalbufin, naloxon, naltrexon, buprenorfin og etorfin. Ifølge narkotikalisten har tebain samme klassifisering som morfin og petidin.

Buprenorfin som er det aktive stoffet i Subutex er et tebainderivat (via oripavin).

Opioider
Sentralstimulerende forbindelser
Snoddas

Snoddas var et svensk punkband som var aktivt på begynnelsen av 1990-tallet. Det ble dannet av Lars Winnerbäck mens han gikk på skole i Linköping. De øvrige medlemmene car Staffan Palmberg, Tomas Öhman og Anders Johansson. 

Bandet ga ut to kassetter og en CD-singel. De ble spesielt kjent for sangene En söt liten flicka og Lovesång. I 1994 ble bandet oppløst fordi Winnerbäck skulle studere i Kungälv.

Diskografi

1992 – Presenterar våldsamt barnsliga visor på svenska
1993 – Serverar en skål nyvispad våldspop på singel
1994 – Du och jag och en liten kille jag känner

Svenske rockegrupper
Lambdasonde

Lambdasonden eller O2-sensor som den også kalles er en sensor som måler oksygeninnholdet i eksosen, det vil si overskuddet av oksygen i forbrenningen, signalet dens sendes til innsprøytningens styreenhet og brukes av den til å korrigere innsprøytningstiden med tanke på ideelt blandingsforhold. Det vil si 1 Lambda eller AFR 14,7:1 vanligvis.
Dette er det ideelle blandingsforhold med tanke på avgasser, katalysatoren og avgassrensingen, men ikke for kaldstart og toppeffekt.
Når alt er i orden bør spenningen fra lambdasonden pendle mellom 0,2 og 0,9 Volt.
Det finnes også forgassermotorer med lambda-sensor(tidlig `90-tall), som f. eks. Subaru Justy.

Motorstyringen bruker turtall, spjeldvinkel og luftmasse, luftmengde eller MAP-sensor for å beregne innsprøytningstiden, og bruker blant annet lufttemperatur, kjølevæsketemperatur, drivstofftemperatur og lambda-verdier for å korrigere, eller finjustere dette til mest mulig korrekt nivå.

Dersom lambdasonden går i stykker vil dette normalt oppfattes av styreenheten som går over til å kjøre i nødprogram, og vil ofte merkes ved nedsatt effekt, fusking og motorfeil-lampe som tennes.
Defekt lambdasonde kan ødelegge katalysatoren.

Nyere biler har ofte en mer avansert A/F-sensor (Air/Fuel-ratio, luft/drivstoff-forhold) i stedet for lambdasonden.
Lambdasonden krever en viss temperatur for å virke og er ofte montert rett i eksosmanifolden og med varmeelement for å virke fortere. En del biler har også lambdasonde etter katalysatoren for å kontrollere funksjonen av denne.

Motorstyring
Motordeler

en:Oxygen sensor#Automotive applications
Studentsamskipnaden i Finnmark

Studentsamskipnaden i Finnmark (SiF) var en av Norges studentsamskipnader. SiF dekket velferdsbehovene til vel 2 000 studenter ved Høgskolen i Finnmark.

SiFs øverste organ var styret med flertall av studentrepresentanter.

Den første virksomheten startet i Alta i 1974 da Stiftelsen studentboliger ble etablert. I 1989 ble stiftelsen omdannet til Studentsamskipnaden i Finnmark.

Det ble besluttet å fusjonere SiF med Studentsamskipnaden i Tromsø fra 1. januar 2014.

Referanser

Eksterne lenker 
 Studentsamskipnaden i Finnmark

Troms og Finnmarks utdanningshistorie
Finnmark
Utdanning i Alta
Utdanning i Hammerfest
Organisasjoner etablert i 1974
Opphør i 2014
Studentsamskipnaden i Harstad

Studentsamskipnaden i Harstad (SiHa) var en av Norges studentsamskipnader. Siha dekket velferdsbehovene til 1350 studenter ved Høgskolen i Harstad.

Studentstyring
SiHa ble ledet av et styre, som blant annet fastsatte semesteravgiften og hvilke tilbud samskipnaden skulle tilby studentene. Syret besto av fire studentrepresentanter, en representnt fra SiHa og to representanter fra høgskolen. Både styrets leder og nestleder var studenter. Styrets studentrepresentanter ble valgt hver vår av Studentparlamentet. Styret konstituerte seg selv ved første styremøte i høstsemesteret.

Aktivitet 
SiHa drev sin aktivitet i Harstad. Som hovedaktivitet hadde SiHa 132 utleieboliger, fordelt på studentbyene Rådyrveien, Storvollen, Flåtenveien og Tordenskjold. Boligene bestod av hybler, hybelleiligheter, leiligheter og familieleiligheter. SiHa drev også kantinen ved Høgskolen i Harstad. I tillegg ble det drevet med tjenestetilbud som eksamensmestringskurs, jobbsøkerkurs, utflukter, utlån av friluftsutstyr, idrettsgrupper og sosiale samlingspunkter.

Den 1. juli 2015 ble SiHa innfusjonert i Norges arktiske studentsamskipnad.

Referanser

Eksterne lenker 
 Studentsamskipnaden i Harstad

Troms og Finnmarks utdanningshistorie
Harstad
Harstads historie
Opphør i 2015
Studentsamskipnaden i Hedmark

Studentsamskipnaden i Hedmark (SiH) var en av Norges studentsamskipnader og ble opprettet i 1988. SiH dekket velferdsbehovene til studenter ved Høgskolen i Hedmark. 

SiH var en selveiende institusjon der styret var øverste beslutningsorgan. Styret bestod av åtte representanter; fire studentrepresentanter, to representanter for høgskolen og to representanter for de ansatte. Studentene hadde flertall, gjennom styreleders dobbeltstemme. Virksomheten stod under tilsyn av Kunnskapsdepartementet, og var underlagt lov om studentsamskipnader.

Alle studenter ved Høgskolen i Hedmark (HH) betalte semesteravgift til SiH. Semesteravgiftens størrelse ble fastsatt av SiHs styre innenfor rammer fastsatt av Kunnskapsdepartementet. Andre inntekter for samskipnaden var en mindre andel statsstøtte via Kunnskapsdepartementet, og inntekter fra egen virksomhet, for eksempel boligene og bokhandlene.

En andel av semesteravgiften til SiH ble tildelt de fem studentrådene ved høgskolen. Dette var en basisstøtte SiH hadde vedtatt å gi for å støtte opp om studentdemokratiet ved Høgskolen i Hedmark. Av semesteravgiften gikk også 35 kroner hvert semester til Norsk Studentorganisasjon (NSO).

SiHs hovedoppgave var å ta seg av interesser knyttet til studentenes velferdsbehov. Virksomheten var organisert i fem avdelinger som omfattet bygging og drift av boliger, drift av barnehager, kantiner, bokhandel/servicekontorer og sosial rådgivningstjeneste samt støtte til studentsosial/kulturell virksomhet i miljøet.

Den 1. januar 2017 ble SiH slått sammen med Studentsamskipnaden i Oppland til Studentsamskipnaden i Innlandet.

Referanser

Eksterne lenker
 Høgskolen i Hedmark 
 Studentsamskipnaden i Hedmark
 Studentorganisasjonen i Hedmark (StorHk)
 LOV 2007-12-14 nr 116: Lov om studentsamskipnader (i kraft 1 aug 2008)

Utdanning i Innlandet
Hedmark
Organisasjoner etablert i 1988
Organisasjoner opphørt i 2016
Studentsamskipnaden i Indre Finnmark

Studentsamskipnaden i Indre Finnmark (SSO) (Sis-Finnmárkku studeanttaid ovttastus) er en av Norges 17 studentsamskipnader. SSO dekker velferdsbehovene til studenter ved Samisk høgskole.

Eksterne lenker 
 Studentsamskipnaden i Indre Finnmark

Indre Finnmark
Samisk høgskole
Linford Christie

Linford Christie (født 2. april 1960) er en tidligere britisk friidrettsutøver, og den eneste som har vunnet gull på 100 meter i OL, VM, EM og Samveldelekene. Christies karriere ble skjemmet av at han to ganger ble tatt i bruk av forbudte dopingmidler. Han ble frifunnet i det første tilfellet (spor av efedrin). Den andre overtredelsen gjaldt nandrolon.

Christie ble født i Saint Andrew på Jamaica, og fulgte foreldrene som emigrerte til Storbritannia da han var sju år gammel. Han begynte ikke med friidrett før han var 19 år gammel. 

I 1986 vant han en overraskende gullmedalje på 100 meter i europamesterskapet.
I OL 1988 tok han sølv etter Carl Lewis, etter at Ben Johnson, som satte verdensrekord med 9,79, hadde blitt diskvalifisert for brudd på dopingreglementet (med anabole steroider).

I 1992 ble han olympisk mester på 100 meter, foran Frankie Fredericks fra Namibia. I 1993 ble han verdensmester i Stuttgart.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Personer fra Saint Andrew Parish på Jamaica
Personer fra London
Britiske sprintere
Olympiske mestere for Storbritannia
Olympiske sølvmedaljevinnere for Storbritannia
Verdensmestere i friidrett for Storbritannia
VM-bronsemedaljevinnere i friidrett for Storbritannia
Europamestere i friidrett for Storbritannia
Medaljevinnere under Sommer-OL 1988
Deltakere for Storbritannia under Sommer-OL 1988
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1988
Medaljevinnere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Storbritannia under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Deltakere for Storbritannia under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Storbritannia under VM i friidrett 1987
Deltakere for Storbritannia under VM i friidrett 1991
Deltakere for Storbritannia under VM i friidrett 1993
Deltakere for Storbritannia under EM i friidrett 1986
Deltakere for Storbritannia under EM i friidrett 1990
Deltakere for Storbritannia under EM i friidrett 1994
Deltakere for Storbritannia under VM i friidrett innendørs 1991
Dopingsaker i friidrett
Deltakere under EM i friidrett innendørs 1988
Tatjana Lysenko

Tatjana Viktorovna Lysenko (russisk: Татьяна Викторовна Лысенко, født 17. september, 1983 i Batajsk i Rostov oblast) er en russisk friidrettsutøver. Hun er innehaver av verdensrekorden i sleggekast på 77,06 meter, satt 25. juli 2005 i Moskva. Hun deltok i VM 2005 i Helsingfors, hvor hun fikk en bronsemedalje.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Batajsk
Russiske sleggekastere
Olympiske mestere i sleggekast
Olympiske mestere for Russland
Verdensmestere i friidrett for Russland
VM-bronsemedaljevinnere i friidrett for Russland
Europamestere i friidrett for Russland
EM-sølvmedaljevinnere i friidrett for Russland
Deltakere for Russland under Sommer-OL 2004
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2004
Deltakere for Russland under Sommer-OL 2012
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2012
Medaljevinnere under Sommer-OL 2012
Deltakere for Russland under VM i friidrett 2005
Deltakere for Russland under VM i friidrett 2011
Deltakere for Russland under VM i friidrett 2013
Deltakere for Russland under EM i friidrett 2006
Deltakere for Russland under EM i friidrett 2010
Verdensrekordsettere i friidrett
Oslo- og Akershushøgskolenes studentsamskipnad

Oslo- og Akershushøgskolenes studentsamskipnad (OAS) var én av Norges 25 studentsamskipnader og én av to i Oslo, frem til den ble innlemmet i Studentsamskipnaden i Oslo og Akershus i januar 2011. OAS ble etablert i 1989. Virksomheten var bestemt gjennom Lov om studentsamskipnader. OAS eiet, drev og tilbød bl.a. studentboliger, barnehageplasser, kantiner, bokhandel, helsestasjon og andre servicefunksjoner for studentene. OAS dekket velferdsbehovene til vel 18 500 studenter ved 16 utdanningsinstitusjoner i Oslo og Akershus.

I desember 2009 besluttet styret i OAS å fusjonere med Studentsamskipnaden i Oslo (SiO), denne beslutningen ble tatt etter en lengre utredningsprosess og et tilsvarende styrevedtak i SiO.

Tilsluttede institusjoner
Barrat Due Musikkinstitutt
Den norske balletthøyskole
Den norske Eurytmihøyskolen
Norges informasjonsteknologiske høgskole
Høgskolen i Akershus
Høgskolen i Oslo
Høgskolen i Staffeldtsgate
Lovisenberg diakonale høgskole
Høyskolen Diakonova
Politihøgskolen
Rudolf Steinerhøyskolen
Høyskolen Kristiania
Norsk Gestaltinistitutt
Folkeuniversitetet i Asker
Folkeuniversitetet i Bærum
Folkeuniversitetet i Follo

Studentstyrt
Det er studentene som har mest å si for styringen av studentsamskipnadene. Studentene har flertall i samskipnadenes øverste styre, som bl.a. fastsetter semesteravgiften og hvilke tilbud samskipnaden skal ha til sine studenter. Studentrepresentantene i styret velges av studentdemokratiet ved lærestedene. I tillegg består styret av representanter fra utdanningsinstitusjonene og de ansatte i studentsamskipnaden.

Studentsamskipnadenes tilbud er finansiert gjennom direktebetaling for enkelte tjenester, støtte fra utdanningsinstitusjonene, inntekter fra studentsamskipnadenes forretningsdrift, statsstøtte og semesteravgift.

Administrerende direktør
 1989-1995: Geir Atle Mjeldheim 
 1996-2010: John Hvidsten

Styreledere
 1988-1989: Ola Fremo
 1992-1993: Bjarne Lysholm Gram
 2010-2010: Magnus Hovengen
 2008-2010: Fredrik Arneberg
 2005-2008: Anita Solberg

Eksterne lenker 
 Studentsamskipnaden i Oslo

Oslos utdanningshistorie
Akershus' utdanningshistorie
Tidligere studentsamskipnader
Etableringer i 1989
Opphør i 2010
Studentsamskipnaden i Stavanger

Studentsamskipnaden i Stavanger (SiS) er en av landets 14 studentsamskipnader. SiS dekker velferdsbehovene til vel 13 500 studenter ved;

Universitetet i Stavanger
Kunstskolen i Stavanger
BI Stavanger
 VID Stavanger
 Noroff Stavanger
Høyskolen for ledelse og teologi 

SiS øverste organ er styret bestående av fire studentrepresentanter (inkludert styreleder), to høyskolerepresentanter og to ansattrepresentanter.

Eksterne lenker 
 

Utdanning i Rogaland
Utdanning i Stavanger
Stavanger
Vladimir Tsjub

Vladimir Fjodorovitsj Tsjub (russisk: Владимир Фёдорович Чуб; født 24. juli 1948 i Pinsk, Hviterussland) er den russiske oblasten Rostovs guvernør, noe han har vært siden oktober 1991. Tsjub har blitt gjenvalgt tre ganger, i 1996, 2001 og 2005. Han er gift, og har en datter.

Kilder 
  Rostov oblasts offisielle nettside

Russiske oblastguvernører
Personer fra Pinsk
Fødsler i 1948
Studentsamskipnaden i Telemark

Studentsamskipnaden i Telemark (SiTel) var en av Norges studentsamskipnader. SiTel dekket velferdsbehovene til studenter ved Høgskolen i Telemark.

SiTels øverste organ var styret bestående av fem studentrepresentanter (inkludert styreleder), to høyskolerepresentanter og to ansattrepresentanter.

Samskipnaden ble lagt ned 31. desember 2015 og erstattet av Studentsamskipnaden i Sørøst-Norge.

Referanser

Eksterne lenker 
 Studentsamskipnaden i Telemark

Telemarks utdanningshistorie
Telemark
Opphør i 2015
Studentsamskipnaden i Tromsø

Studentsamskipnaden i Tromsø (SiTø) var en av Norges studentsamskipnader, og ble etablert 19. januar 1969. SiTø dekket velferdsbehovene til i underkant av 9 000 studenter ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. Tidligere var samskipnaden en fellesorganisasjon for Universitetet i Tromsø og Høgskolen i Tromsø, men etter sammenslåingen mellom disse i 2009 ble samskipnaden en felles organisasjon for alle studentene i Tromsø.

SiTøs øverste organ var styret bestående av fire studentrepresentanter (inkludert styreleder), to representanter fra Universitetet i Tromsø og to ansatterepresentanter fra studentsamskipnaden.

Studentsamskipnaden i Tromsø eide idrettshallen og treningssenteret kraft, og Studenthuset driv.

Sitøs Studentboliger  
 Ørndalen studentboliger
 Elverhøy studentboliger
 Forhåpningen studentboliger
 Storskogåsen studentboliger
 Prestvannet studentboliger
 Øvre Breivang studentboliger
 Stakkevollan studentboliger
 Storelva studentboliger
 Åsgårdveien studentboliger
 Mortensnes studentboliger

Sitøs barnehager  
 Breivika studentbarnehage
 Universet studentbarnehage
 Prestvannet studentbarnehage
 Storskogåsen studentbarnehage
 Gimle studentbarnehage

Eksterne lenker 
 Studentsamskipnaden i Tromsø 

Troms og Finnmarks utdanningshistorie
Universitetet i Tromsø
Tromsø
Etableringer i 1969
Næringsliv i Tromsø
Opphør i 2014
August Oetker

August Oetker (født 6. januar 1862 i Obernkirchen i Tyskland, død 10. januar 1918 i Bielefeld i Tyskland) var en tysk forretningsmann. Han la grunnlaget for Oetker-Gruppe.

Liv og virke

Bakgrunn 
August Oetker var sønn av bakermester August Adolph Oetker og advokatdatteren Bertha Oetker. Han hadde to søsken. Etter borgerskolen gikk han på Adolfinum Gymnasium i Bückeburg, der han tok abitur i 1878. Deretter begynte han i lære som apoteker ved Ratsapotheke i Stadthagen.

Utdannelse 
I 1881 bestod han apotekerprøven. Da begynte hans vandringsår, først til Langen ved Offenbach, så andre steder, før han antagelig i Hanau kom til et firma som produserte geråd til apotekene. Her traff han sin senere hustru Caroline.

Han studerte så naturvitenskap i Berlin i fire semester. Deretter begynte han på en doktoravhandling i botanikk, med temaet Zeigt der Pollen in den Unterabtheilungen der Pflanzen-Familien charakteristische Unterschiede? Han ble doktor ved Universitetet i Freiburg i 1888.

Forretningskarriere 
Han utviklet et bakepulver og var den første til å patentere oppfinnelsen. Før Oetker hadde allerede Justus von Liebig og hans amerikanske student Eben Horsford oppdaget det, men mens Oetker i hovedsak solgte produktet til private husstander, solgte Horsford det til bakerier.

Fra 1893 forhandlet Oetker sin oppfinnelse under merkenavnet Backin, og skapte dermed grunnlaget for den familieeide virksomheten Oetker-Gruppe. Firmaet bruker stadig den samme oppskrift ved fremstilling av bakepulver. Den 21. september 1903 søkte Oetker om patent på sin metode til fremstilling av lengevirkende bakepulver eller bakeklart mel.

På grunn av en vellykket markedsføring solgte Oetkers produkter ganske godt, og snart var det gamle apotek forvandlet til en suksessforretning. I 1901 bygde Oetker sin første fabrikk.

Senere overtok Oetkers barnebarn Rudolf August Oetker virksomheten.

Referanser

Litteratur 
 
 Sidney Pollard und Roland Möller: Dr. August Oetker (1862–1918). In: Wolfhard Weber (Hrsg.) Bielefelder Unternehmer des 18. bis 20. Jahrhunderts. (= Rheinisch-Westfälische Wirtschaftsbiographien, Band 14.) Aschendorff, Münster 1991, S. 356-377.
 Rüdiger Jungblut: Die Oetkers, Geschäfte und Geheimnisse der bekanntesten Wirtschaftsdynastie Deutschlands, Bastei Lübbe Taschenbuch, Bergisch Gladbach 2004. ISBN 978-3-404-61594-0
 Hiltrud Böcker-Lönnendonker: Karoline Oetker, Die Ehrenbürgerin, Pendragon, Bielefeld 2011. ISBN 978-3-86532-232-6

Tyske oppfinnere
Personer fra Landkreis Schaumburg