George Orwell

Eric Arthur Blair (1903–1950), mest kjent under pseudonymet George Orwell, var en britisk forfatter som er mest kjent for sine allegoriske politiske romaner. Verkene hans kjennetegnes av klarhet, fokus på sosial urettferdighet, motstand mot totalitarisme og diktatur, og en forpliktelse og engasjement til demokratisk sosialisme.

Orwell ses ofte på som en av de beste formidlerne av engelsk kultur på 1900-tallet. Han skrev litteraturkritikk, poesi, skjønnlitteratur og polemisk journalistikk. Han er best kjent for sin dystopiske roman 1984 (1949) og den allegoriske romanen (eller lange novellen) Kamerat Napoleon (originaltittel: Animal Farm, 1945). Disse to bøkene har til sammen (pr. 2009) solgt flere eksemplarer enn noen annen bok fra 1900-tallet. I boken Hyllest til Katalonia (1938) redegjør han for sine erfaringer i den spanske borgerkrigen. Denne boken har fått rosende omtale, og det samme har hans mange essayer om politikk, litteratur, språk og kultur. I 2008 rangerte avisen The Times ham på andreplass på en liste over «de femti største britiske forfattere siden 1945».

Orwells verker fortsetter å ha innflytelse på både populærkulturen og politisk kultur. På engelsk finnes begrepet «orwelliansk», som beskriver totalitære eller autoritære praksiser, og dette ordet har gått inn i språket sammen flere av hans neologismer (nyord), som for eksempel kald krig, Store Bror («big brother»), tankepoliti, rom 101, dobbeltenking, og tankeforbrytelse.

Tidlig liv 
Blair ble født i Motihari, Bengal (dagens Bihar), i India. Da det var en del av det britiske imperiet under Raj. Blairs far, Richard Walmesley Blair, arbeidet for opiumdepartementet som offentlige tjenestemann i den britiske indiatjenesten. Hans mor, Ida Mabel Blair (født Limouzin), brakte ham til England da han var et år gammel. Han så ikke faren igjen før i 1907 som besøkte England i tre måneder før han dro igjen. Eric hadde en eldre søster, Marjorie, og en yngre søster Avril. Han kom senere til å beskrive sin familie som nedre middelklasse.

Utdanning 
Fem år gammel ble Eric Blair sendt til en liten anglikansk menighetsførskole i Henley-on-Thames, som hans søster hadde gått på før ham. Han skrev aldri noe om minnene derfra, men han må ha gitt lærerne et godt inntrykk, for to år senere ble han anbefalt til rektoren for en av de beste kostskolene i England på den tiden: St. Cyprian's School, i Eastbourne, Sussex. Eric Blair gikk på St. Cyprians med et stipend som betydde hans foreldre bare trengte å betale halvparten av de vanlige skolepengene.

Mange år senere ville han minnes sin tid ved St Cyprians med bitende forakt i essayet «Such, Such Were the Joys». Men under sin tid ved St Cyprians klarte Blair å opptjene stipend til både Wellington i Berkshire og Eton. Etter et år ved Wellington flyttet Blair til Eton, hvor han var en King's Scholar fra 1917 til 1921.

Senere i livet skrev han at han hadde vært «relativt lykkelig» ved Eton, som lot sine studenter ha en stor grad av uavhengighet, men også at han sluttet å utføre seriøst arbeide etter at han kom dit. Rapporter om hans akademiske arbeide ved Eton varierer; noen hevder at han var en dårlig student, mens andre hevder det motsatte. Han var åpenbart dårlig likt av noen av sine lærere, som mislikte hva de anså som respektløshet overfor deres autoritet. Under sin tid ved skolen knyttet Blair vennskapsbånd til et antall framtidige britiske intellektuelle som Cyril Connolly, den fremtidige redaktøren for Horizon magazine, hvor mange av Orwells mest berømte essayer siden ble trykket.

Innflytelse 
Orwell var den som innførte begrepet den kalde krigen.  Han brukte første gang uttrykket i en artikkel i det sosialistiske tidsskriftet Tribune i oktober 1945. De mest kjente og leste bøkene hans som fortsatt regnes for aktuelle er dystopien 1984 og den litt mere lettleste allegoriske Animal Farm (på norsk: Kamerat Napoleon, Pax forlag).

I Animal Farm kan dyrene snakke, og blir enige om å avsette eieren, som ikke fungerte særlig godt, og ordne opp selv. Etter en kaotisk periode får galten Napoleon etterhvert bestemme, med en del villige assistenter. Regimet blir etterhvert strammere, og den gamle eieren blir til slutt vurdert som det minste av tilværelsens onder.

Romanen 1984 ble utgitt i 1949, men ble skrevet i 1948. Orwell endret de siste tallene og kom fram til framtidsfabelen 1984. Handlingen er lagt til en verden der alt og alle blir overvåket og styrt via toveis TV, som kontrolleres fra sentrale ministerier, hvor hovedpersonen arbeider i Sannhetsministeriet. Hans jobb er å revidere arkivene slik at historien blir justert til det som er riktig «i dag». Utenrikstjenesten utføres av Fredsministeriet. Det føres alltid krig, eller forbereder en krig, slik at alliansebildet stadig skifter, og sannheten må justeres slik at man «alltid har vært i krig med» - «eller alltid har vært alliert med». Personer som er falt i unåde, fjernes og sies aldri å ha eksistert; de er «upersoner» slettet fra alle registre, og det ville være livsfarlig å gi uttrykk for at man husker dem. Et annet viktig prosjekt er utarbeidelsen av «nytale», et språk som skal gjøre det umulig å tenke avvikende tanker. Kjærlighetsministeriet passer på helse og sosial adferd, inklusive fjerning av avvik. Seksualitet er reservert barneproduksjon, og skal være så gledesløs som mulig; tanken er at befolkningens seksuelle frustrasjon kan omsettes i førerdyrkelse.

Orwell innførte og definerte med romanen 1984 flere konsepter og faste uttrykk som er blitt stående i ettertid som milepæler i analysen av totalitære regimer og propaganda og propagandaens vesen generelt. Ett av dem var «nytale», konseptet gikk ut på at i et effektivt propagandasystem ville løgnen være så altoverskyggende at mennesker ville bli tvunget til å akseptere den totale forvrengning av sannhet: krig er fred, fred er krig.

Hjernevask gjennomføres av regimet med så effektive midler at boken slutter med å la hovedpersonen se fram til nakkeskuddet i en korridor som vil gjøre slutt på hans etter hvert lange rekke av feiltakelser om seg selv og plassen i tilværelsen. Han oppdager til slutt at han faktisk elsker «Store Bror», den ikoniske lederskikkelsen som representerer det styrende Partiet (skjønt romanen antyder at Store Bror knapt er noe annet enn en fiktiv figur brukt som maske av herskerklassen).

Faste uttrykk som har blitt stående:
 «Alle dyr er like, men noen er likere enn andre», Kamerat Napoleon
 «Store Bror ser deg», 1984

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Verker av George Orwell på Open Library hos Internet Archive
 Texts at WikiLivres.ca
 Texts at Gutenberg.net.au
 «Blair, Eric Arthur (George Orwell) (1903–1950)» hos Oxford Dictionary of National Biography
 George Orwell hos BBC 

Engelske forfattere
Engelske science fiction-forfattere
Britiske journalister
Engelskspråklige forfattere
Personer fra East Champaran District i Bihar
Personer fra distriktet South Oxfordshire
Personer fra Eastbourne
Skeptikere