alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Feda

Feda er en bygd og et tettsted i Kvinesdal kommune i Agder. Tettstedet Feda har  innbyggere per 1. januar . Feda var tidligere selvstendig kommune i Vest-Agder.

Den tidligere kommunen Feda 
Fra 1837 utgjorde Feda sammen med Liknes Kvinesdal formannskapsdistrikt. Kommunene ble delt i 1900 og Feda ble selvstendig kommune. I 1917 skiftet Liknes kommune navn til Kvinesdal kommune. I 1963 ble Feda, Fjotland og Kvinesdal slått sammen til en storkommune med navnet Kvinesdal.

De eldre kommunale arkivkildene for kommunen finnes i dag hos Interkommunalt arkiv i Vest-Agder IKS (IKAVA). Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller og skoleprotokoller.

Bygda og strandstedet Feda

Nederland tilknyttet strømfordelingsnettet 
En likeretterstasjon i Feda og en omformerstasjon i Eemshaven i Nederland sto ferdig våren 2007. En sjøkabel fra Fedafjorden og opp til stasjonen på Raustad går via en 1,3 km lang tunnel. Sjøkabelen går med likestrøm fra der og til Nederland, hvor strømmen omformes til vekselstrøm og går ut på det europeiske nettet. 

Til bruk ved strømunderskudd i Norge, legges en tilsvarende kabel (NedNor) parallelt med denne. Den forventes ferdiglagt i løpet av vinter/vår 2009. Rettearbeider på kabelen kan påregnes, siden det er så lange strekk som er på tale (NorNed vil være i full drift fra i sommer – kanskje, reparasjonene er ikke meldt avsluttet per juli).

Kjente personer fra Feda 

 Gordon Hølmebakk – forlagsmann og forfatter
 Sigbjørn Hølmebakk – forfatter
 Anders Mathias Larsen – profilert tidligere ordfører i Kvinesdal
 Gudmund Harald Vinskei– misjonær og forfatter
 Rolf Terje Klungland– stortingsrepresentant
 Tore Hansen– fotballdommer

Referanser

Kilder 
 Torbjørn Witzøe: Gammel trehusidyll i artikkelserien Sommerstreif i Fædrelandsvennen 15. juli 2008

Eksterne lenker 
 
 Om Bøkkerbua i Feda hos Olavsrosa.no
Bjørn Arve Brusdal

Bjørn Brusdal (født 11. desember 1948 i Ålesund) er en kunstner bosatt på Giske i Giske kommune utenfor Ålesund. Brusdal arbeider hovedsakelig med oljemaleri, akvarell og grafikk. Arbeidene med olje og akvarell er ofte preget av hav- og kystlandskap, mens grafikken er kjennetegnet av mer fantastiske figurer og abstrakte hendelser. 

Brusdal har utdanninga si fra Fachhochschule Münster (1968–1972), Statens kunstakademi (1972–1976) og Akademie der bildenden Künste, Beograd (1974–1975).

Referanser

Eksterne lenker 
 Bilder på Kunsthistorie.com

Norske malere
Norske grafikere
Personer fra Ålesund kommune
Fødsler i 1948
Spilleder (rollespill)

Spilleder er et begrep som ofte brukes i sammenheng med rollespill. En spilleder er, som navnet tilsier, den personen som leder spillet. I tradisjonelle verbale rollespill har hver av spillerne ansvar for minst én rolle. Spillederen, derimot, har ansvar for å beskrive verdenen rundt spillerne, og har også ansvaret for å spille alle biroller som spillerne sine roller treffer på. Spillederen er den som bestemmer hva som skjer som følge av rollenes handlinger. Mange av avgjørelsene kan også avgjøres med terninger, men det er spillederen som til syvende og sist tar den endelige avgjørelsen. 

Variasjoner forekommer i ulike spill. Noen rollespill har fordelt spilleder-funksjonen over alle deltagerne på forskjellige måter. I andre spill er det lagt opp for at spillerne bytter på å være spilleder. Da kan for eksempel ulike personer i spillgruppen være spilleder for mindre historier, mens hovedhistorien blir styrt av en hovedspilleder.

Fra engelsk 
Begrepet spilleder kommer fra engelsk Game master. Tilsvarende engelske begreper er stadig i bruk blant norske rollespillere som spiller engelske sett. Game master (GM) er det vanligste uttrykket på engelsk. Enkelte spill har også sine egne betegnelser for spillederen. Begrepet Dungeon Master (DM) blir brukt i Dungeons & Dragons, Storyteller i White Wolf sine World of Darkness-spill, Storyguide i Ars Magica, mens andre spill igjen kan bruke begrepet som Referee eller Judge. Uavhengig hvilket begrep som brukes er funksjonen noenlunde likt for alle tradisjonelle rollespill.

Laiv 
I laiv-sammenheng har man ikke en spilleder på samme måte. Der bruker man ofte ordet intrigeleder (IL) eller arrangør, og det er gjerne flere personer som deler på spilleder-funksjonen. Disse personene tar som regel ikke aktiv del i handlingen, men er likevel stort sett tilgjengelige for spørsmål og liknende.

Rollespill
Kystekspressen

Partrederiet Kystekspressen ANS er et samarbeide mellom FosenNamsos Sjø og Fjord1. Partrederiet ble opprettet i 1994 for å trafikkere strekningen Trondheim–Kristiansund, og har også ruteforbindelse Trondheim–Sula og Sistranda–Halten. FosenNamsos Sjø er bestyrende reder.

Ruten Trondheim–Kristiansund bruker tre og en halv time, og har åtte anløpssteder mellom de to byene. Båtrutene suppleres med korresponderende buss, «Kystekspressbussen», på Hitra og Frøya.

1. januar 2014 ble MS «Terningen» overlevert fra Brødrene AA i Hyen for å erstatte MS «Ladejarl». MS «Tyrhaug» erstatter MS «Mørejarl». Ruta er kortet ned med 15 minutter mellom storbyene.

Båtene

Sambandet trafikkeres av følgende båter:
Trondheim–Kristiansund:
MS «Terningen»
MS «Tyrhaug»
Reservebåter:
MS «Ladejarl»
Trondheim–Brekstad
Ruten trafikkeres med:
MS «Trondheimsfjord I 
MS «Trondheimsfjord II

Tidligere båter
MS «Mørejarl»

Referanser

Eksterne lenker 
 Kystekspressen 

Norske rederier
Sjøfart i Trøndelag
Sjøfart i Møre og Romsdal
Næringsliv i Trøndelag
Næringsliv i Trondheim
Torghattenkonsernet
Samferdsel i Kristiansund
Samferdsel i Hitra
Samferdsel i Frøya
Selskaper etablert i 1994
Artikler i sjøfart-prosjektet
Christlichsoziale Partei

Christlichsoziale Partei (CS) var et politisk parti i Østerrike fra 1893 til 1933, da det ble innlemmet i Fedrelandsfronten. Partiet blir regnet som en av forgjengerne til det østerrikske folkepartiet, ÖVP.

Det ble grunnlagt i 1893 av Wiens borgermester Karl Lueger, og gikk ut fra foreningene Vereinigten Christen, Christlichsoziale Verein (1887) og Christlichsoziale Arbeiterverein.  Partiet inntok antisemittiske standpunkter og bekjempet liberalismen og Deutschliberale Partei. 

Fra 1907 til 1911 var det det største partiet i det østerrikske Riksrådet, men tapte deretter majoriteten til SDAPÖ. Under første verdenskrig sto det på monarkiets side, men stemte i 1918 for opprettelsen av republikken og for Østerrikes tilslutning til Det tyske rike. 

1918-1920 dannet partiet en koalisjonsregjering med SDAPÖ, men ble deretter største parti i en ny koalisjon med Großdeutsche Volkspartei (det stortyske folkepartiet) og Landbund. Fra 1920 hadde partiet den østerrikske forbundskansleren og 1928-1938 også den østerrikske forbundspresidenten.

Partiet ble innlemmet i Fedrelandsfronten i 1933. Under partilederne Engelbert Dollfuß og Kurt Schuschnigg ble Østerrike omgjort til et italiensk-orientert fascistisk diktatur, som tok slutt da Østerrike ble innlemmet i Tyskland i Anschluss1938.

Referanser 

Politiske partier i Østerrike
Politiske partier etablert i 1893
Politiske partier nedlagt i 1933
MEDLINE

MEDLINE er en omfattende database, som inneholder litteratur-data innen helsefag og biomedisinsk forskning. Den dekker primært medisin, sykepleie, odontologi og veterinærmedisin, men dekker også omfattende områder innen biologi, inklusive temaer som ikke har noen direkte relasjon til de ovennevnte disipliner. Totalt finnes det p.t. (2005) ca. 14. millioner artikkelreferanser i databasen, som er gjort tilgjengelig i PubMed via søkemotoren Entrez.

Se også 
 Index medicus
 EMBASE

Eksterne lenker 
 Entrez/Pubmed 

Medisin
Mindaugas I av Litauen

Mindaugas I (også kjent som Міндо́ўг (Mindowh) (hviterussisk), Mindowe (polsk), Mendog (moderne polsk), Mindovg (russisk)) (født 1236, død 1263) var Litauens første konge, også kalt «den vise». 

Han var ikke bare en modig kriger, men også en dyktig politiker. Den tyske orden var hans viktigste fiender. Den angrep Litauen ofte, og erklærte at den ønsket å kristne det. Mindaugas godtok kristningen på betingelse av at Den tyske orden lovet å aldri mer angripe landet. Mindaugas ble i 1251 døpt sammen med hele sin familie og adel. To år senere, i 1253, fikk han kronen fra paven i Roma og kronet seg selv i hovedstaden. Litauen var dermed med egen kristen konge en sterk makt, og på samme nivå som andre europeiske stater.

Se også
 Mindaugas II av Litauen

Referanser

Storfyrster av Litauen
Vitne

Et vitne er en person som gir en forklaring om hva han eller hun i et visst tilfelle har sett, hørt, tenkt, ment, følt eller sagt.

Norge
I Norge plikter enhver å møte og forklare seg som vitne for retten. Man plikter også å møte for politiet, men er ikke pliktig til å forklare seg for politiet. Et unntak gjelder for offentlige tjenestemenn, som plikter å forklare seg om det de har blitt kjent med gjennom sin stilling, i forhold der de ikke er underlagt taushetsplikt.

Eksterne lenker
 «Vitne i retten» på Domstol.no

Prosess
Béla Bartók

Béla Viktor János Bartók (født 25. mars 1881 i Nagyszentmiklós, nåværende Sánnicolau Mare, Romania, død 26. september 1945 i New York) var en ungarsk komponist.

Liv og virke

Bakgrunn 
Bartóks far, Béla Bartók den eldre, var direktør for en landsbruksskole og spilte cello i et amatørorkester. Moren, Paula Bartók, født Voit, var lærerinne. Bartók hadde en yngre søster ved navn Elza (født 1885). Etter farens tidlige død i 1888 overtok moren oppdragelsen alene og gav Bartók hans første klaverundervisning. Fra 1893 fikk han musikk- og komposisjonsundervining i Bratislava. Fra 1899 studerte Bartók klaver og komposisjon i Budapest.

Musiker 
Bartók var interessert i folkemusikk og viet en stor del av livet sitt til å studere den ungarske og rumenske musikktradisjonen. I løpet av levetiden samlet han og utga omtrent 2000 folkemelodier. Bartóks egen musikk hadde også sterk innflytelse fra harmonikk og spesielle rytmer hentet fra folkemusikken. Han var en religiøs fritenker og ble unitar i 1916, da han traff på unitarer mens han samlet folkemusikk i Transilvania. Hans sønn forble menighetsformann for en unitarisk kirke helt til sin død (Béla Bartók Unitarkirke i Budapest  er oppkalt etter komponisten).

Bartóks tidlige verker var influert av romantikere, blant andre Johannes Brahms, Franz Liszt og Richard Strauss. Senere verk var inspirert av franskmannen Claude Debussy.

Som mange andre i hans periode flyktet han fra nazismen og slo seg ned i USA i 1940.

Bartók fikk diagnosen leukemi, en form for kreft i 1944.

Han komponerte Solosonaten for fiolin for Yehudi Menuhin i 1944.

Utvalgte verker

Orkestermusikk 
 Tre klaverkonserter
 To fiolinkonserter
 En bratsjkonsert
 Konsert for orkester (1942–43, revised 1945)

Kormusikk 
 Cantata Profana (1930)
 From Olden Times (1935)

Kammermusikk 
 Sonate for to klaver og slagverk
 Musikk for strengeinstrumenter, slagverk og celesta
 Seks strykekvartetter
 Tre fiolinsonater

Piano 
 Allegro barbaro (1911)
 Sonatine (1915)
 Rumenske folkedanser (1915)
 Sonate (1926)
 Mikrokosmos (1926, 1932–39)

Scenemusikk 
 Ridder Blåskjeggs borg, opera
 Den mirakuløse mandarin, ballett
 Treprinsen, ballett

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 Bartok at Naxos
 Bartók Béla Memorial House, Budapest

Personer fra Timiș
personer fra Berehove rajon i Zakarpatska oblast
personer fra Bratislava
Ungarske komponister
20. århundres komponister
Migranter til USA
Tottenham

Tottenham er et område i distriktet Haringey i det nordlige London. Det er lokalisert 13,2 km nord-nordøst for Charing Cross. Det er omtalt som et tett, flerkulturelt boligstrøk beliggende i underkant av 10 km nord for Tower of London. I henhold til folketellingen av 2011 har stedet en befolkning på 71 987 innbyggere. Tottenham er hjemstedet til fotballklubben Tottenham Hotspur FC og lagets hjemmebane er Tottenham Hotspur Stadium. Tottenham cake har sin opprinnelse i distriktet.

Toponymi 
Det er antatt at stedsnavnet Tottenham er avledet etter personnavnet Tota, en bonde, og hans grend (engelsk hamlet) ble omtalt som Toteham i Domesday Book, således ble det over tid til Tottenham. Stedsnavnet er ikke beslektet med Tottenham Court Road i sentrale London, selv om de to deler en lignende lydrot.

Historie 

Det har vært en bosetning ved Tottenham i over tusen år. Historisk sett vokste Tottenham seg fram ved den romerske veien Ermine Street, som er en del av dagens motorvei A10, og mellom High Cross og Tottenham Hale, dagens Monument Way.

Da Domesday Book ble satt sammen i 1086, var det rundt 70 familier som bodde innenfor området til et herregods, hovedsakelig arbeidere som arbeidet for godsets herre. Et humoristisk dikt kalt «Tournament of Tottenham», skrevet rundt 1400, beskriver et tøyseslag mellom bønder som tevlet for adelsmannens datter.

Fram til 1870-årene bodde det få mennesker i området, men så introduserte Great Eastern Railway spesielle togruter som arbeidere hadde råd til å bruke for å pendle til arbeidet. Det ble derfor bygget mange billige arbeiderboliger i Tottenham, noe som over tid førte til at området ble en forstad til London.

I 1894 ble Tottenham gjort til et urbant distrikt og den 27. september 1934 en kommunal borough som fra den 1. april 1965 ble en del av distriktet Haringey.

Elven Lea i utkanten av Tottenham utgjorde østgrensen for valgkretsen Tottenham og grensen mellom Middlesex og Essex. Før det var den også grense for Danelagen. Den markerer nå grensen mellom Haringey og Waltham Forest.

Sport 
Tottenham er hjemstedet til fotballklubben Tottenham Hotspur FC og lagets hjemmebane har vært White Hart Lane fra 1899 og fram til 2017. I 2017 ble White Hart Lane stengt og vil bli revet for å gjøre plass for en ny stadium på samme sted. Den er planlagt åpnet i august 2018. For sesongen 2017-18 vil fotballklubben spille deres hjemmekamper på Wembley Stadium.

Opptøyer 

Tottenham har vært et hissig sted for ungdomsopptøyer, voldelige uroligheter, kriminell gjengvirksomhet og bruk av våpen i de siste tiårene i slutten av 1900-tallet og begynnelsen på 2000-tallet. Dette fulgte som et resultat av oppgang i gjeng- og narkotikakriger rundt om i Tottenham, foruten framveksten av organisert kriminalitet ved hva som er kjent som en tyrkisk mafia som det hevdes har kontroll over mer enn 90 prosent av heroinmarkedet i Storbritannia.

Referanser

Eksterne lenker
 
Tottenham: Growth before 1850, British History
 World War Two memories (V2 rocket attack on Tottenham Grammar School), BBC
 1909 Tottenham Outrage, Police.uk

Steder i Haringey
Augusta av Sachsen-Coburg-Gotha

Augusta av Sachsen-Coburg-Gotha (født 30. november 1719, død 8. februar 1772) var datter av hertug Friedrich av Sachsen-Coburg-Gotha og var fyrstinne av Wales gjennom sitt ekteskap med Fredrik Ludvig av Hannover, fyrsten av Wales.

Hun kom til Storbritannia 16 år gammel, uten å kunne et ord engelsk, til en bryllupsseremoni som fant sted umiddelbart etter ankomsten den 27. april 1736. Hun var 12 år yngre enn ektemannen, men ekteskapet later til å ha vært lykkelig. De fikk ni barn, det siste ble født etter Fredriks død. Det første barnet, prinsesse Augusta, ble født den 31. juli 1737, etter at Fredrik hadde tvunget hustruen til å reise fra deres bolig simpelthen for å forhindre at hans forhatte mor Caroline av Ansbach var til stede ved fødselen.

Hun var blant annet mor til kong Georg III av Storbritannia og til dronning Caroline Mathilde av Danmark og Norge.

Byen Augusta i den amerikanske delstaten Georgia er oppkalt etter henne.

Referanser

Eksterne lenker 
 http://www.guide2womenleaders.com/womeninpower/Womeninpower1740.htm

Kongelige briter
Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Huset Hannover
Personer fra Gotha
Fødsler i 1719
Dødsfall i 1772
Hammersmith

Hammersmith er et område i distriktet Hammersmith and Fulham i det vestlige London. Området ligger sør for Shepherd's Bush, på nordsiden av Themsen, og 6,9 km vest-sørvest for Charing Cross. Det er et betydelig kommersielt og kulturelt senter og er identifisert i London-planen som et av de 35 betydelige sentre i Stor-London.

Hammersmith Bridge er den første hengebroen over Themsen. Veien A4 går gjennom Hammersmith på vei til M4 og Heathrow lufthavn. Det ligger en stor trafikkmaskin der, som består av krysset Hammersmith Broadway og broen Hammersmith Flyover. Hammersmith undergrunnsstasjon betjener tre linjer, og gir dermed gode forbindelser til andre deler av London.

Området er et kommersielt sentrum, med blant annet to kjøpesentre og kontorer for blant annet Coca-Cola, Disney, L'Oréal og Sony Ericsson. Flere TV-serier har blitt spilt inn i Hammersmith, blant annet BBCs Bottom, Channel 4s TFI Friday og vampyrserien Ultra Violet. Åpningssekvensen i Bottom viser Hammersmith Broadway mens området var under utbygging.

Historie 
Det har blitt avdekket forhistorisk keramikk, flintsteiner og løvbladformete pilspisser ved elvebredden. Det er også levninger som viser til bosetning i tiden ved romersk Britannia. Hammersmith utviklet seg som en angelsaksisk fiskelandsby og dets stedsnavn, som kanskje er knyttet til en smeds hammer og smie, ble første gang nedtegnet i 1294.

Hammersmith er innenfor det historiske grevskapet Middlesex. Det var navnet på et kirkesogn innenfor hundred (herredet) Osselstone. I begynnelsen av 1660-tallet ble Hammersmiths første sognekirke, som senere ble til St Paul's, bygget av Nicholas Crispe som drev et teglverk i Hammersmith. I tillegg til et monument av Crispe, inneholdt det også en bronsebyste av kong Karl I av England gjort av den franske skulptøren Hubert Le Sueur. Bysten er en kopi i bronse fra 1665 av en marmorbyste som LeSueur gjorde i 1631. I 1696 ble Samuel Morland gravlagt her. Kirken ble fullstendig ombygd i 1883, men monumentet og bysten ble overført til den nye kirken.

En elvebredd preget av grus framfor det mer vanlige myr- og våtland, førte til at Hammersmith ble betraktet som et friskt sted å bo framfor Londons trange og forurensete gater. Fra middelalderen av trakk velstående londonborgere ut til Hammersmith. Vest for kirken etablerte båtbyggere, møller og bryggerier seg rundt utløpet av en bielv til Themsen.

Hammersmith Bridge ble først designet av William Tierney Clark, åpnet i 1827 som den første hengebro over elven Themsen. Overbelastning av denne opprinnelige strukturen førte til Joseph Bazalgette redesignet broren, men bygget på det opprinnelige fundamentet og gjenåpnet i 1887. I 1984-1985 fikk bruen ekstra strukturell støtte og i årene 1997 og 2000 ble det utført betydelige arbeid for å forsterke den.

Kjente personer i Hammersmith

Referanser

Eksterne lenker 

 London Borough of Hammersmith & Fulham
 Hammersmiths lokale samfunnsnettsted

Steder i Hammersmith and Fulham
Byer ved Themsen
Ashford (Surrey)

Ashford er en by og en forstad til London lokalisert i distriktet Spelthorne i grevskapet Surrey. Den ligger nær grensen til Stor-London, og tilhører den delen av Middlesex som ble en del av Surrey i 1965. Byen har en lang handlegate, men består hovedsakelig av boliger, beliggende 21,7 km vest-sørvet for Charing Cross i London og utgjør således en del av Londons penderbelte. Den ligger kun 4 km sør for London Heathrow lufthavn, og en del av byens inntektsgrunnlag, inkludert bedrifter knyttet til luftfart og distribusjon av luftfrakt. Hovedlageret for flylast er i nabolandsbyen Stanwell. Byen er lite plaget av flystøy ettersom den ikke er direkte under flytraséene. I henhold til folketelling i 2011 har byen en befolkning på 27 382 innbyggere.

Historie 

Ashford er bortimot en flat, avleiret slette dannet av de historiske elveløpet til elven Themsen på en relativ fruktbar, men grusfylt jordsmonn som i eldre århundrer var dekket av en skog av løvtrær. I århundrenes løp ble skogen fjernet for å gi beitemark og i mindre grad for dyrkbar mark. Landbruksproduktene endte opp i markedene i London. Den dag i dag gresser det sauer rundt i området.

Gjenstander fra bronsealderen har blitt funnet i og rundt Ashford, noe som er opphavet til stedsnavnet Bronzefield som er et rent kvinnefengsel utkanten av Ashford. Et sirkulært jordverk, kalt for Ashford Henge, rundt 17-18 meter i diameter, ble bygget på det høyeste punktet i landskapet av steinaldersamfunnet i neolittisk tid, det vil si for rundt 3000 f.Kr. Beklageligvis befinner det seg i dag under kvinnefengselet.

I angelsaksisk tid var Ashford et jordbrukssamfunn. Stedet er omtalt i Domesday Book i 1086 som Exeforde, og i tidlig middelalder Echelford.

Det meste av bebyggelsen er fra mellom 1930 og 1960. Ashford har tradisjonelt liten arbeidsløshet. Mange av innbyggerne jobber på Heathrow, og BP International er en stor lokal arbeidsgiver. Det er også mange som pendler til London eller steder i Thames Valley.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 St Matthew's Church
 St Hilda's Church
 St Michael's Catholic Church

Byer i Surrey
Middlesex
Domesday Book
Høllen

Høllen er et tidligere tingsted (bl.a. lensting i 1532) i Søgne i Kristiansand kommune i Agder. Høllen har en sjarmerende, gammel trehusbebyggelse langs «Høllegada», en fin badestrand langs Høllesanden på vestsiden av Søgneelvas utløp og en godt beskyttet havn for mindre båter. Høllen er en del av Sangvig etter gammel matrikkel, gnr. 23.

Virksomheten i Høllen er knyttet til sjøen. Her er småbåthavn og gjestehavn for mindre fartøyer. Høllen Brygge har dagligvareforretning, drivstoffylling for biler og båter, toaletter, vaskerom og dusjanlegg.

Høllen hadde tidligere poståpneri med navnet «Høllen i Søgne». Det var båtbyggeri og –verksted i Høllen og her ble det også produsert små dieselmotorer for maritimt bruk fra 1930-tallet. 

Høllen er havn for Høllen båtruter, som driver rutetrafikk til Skarpøya, Borøya og Ny-Hellesund.

For å kunne betjene skip i Nordsjø- og kysttrafikk er det bygd et nytt, privateid kaianlegg ved industriområdet kalt Høllen vest.

Se også 
 Hølen

Eksterne lenker 
Høllen på Søgneguiden.no

Bosetninger i Kristiansand
Randesund

Randesund er en tidligere kommune i Vest-Agder; siden 1964 en del av Kristiansand. 
Randesund ligger mellom Kvåsefjorden i Høvåg i Aust-Agder og Topdalsfjorden i Oddernes i Vest-Agder. 

Fra 1837 til 1893 var Randesund en del av Oddernes kommune. Fra 1894 ble Randesund skilt ut som egen kommune med 3 076 innbyggere. Fra 1. januar 1965 ble Randesund, Tveit og Oddernes kommuner slått sammen med Kristiansand. Randesund hadde ved sammenslåingen 1 672 innbyggere. 

De største bebodde områdene i Randesund er Dvergsnes, Odderhei og Tømmerstø. Timenes, Dolsvåg, Lykkedrang, Sodefjed, Kvarenes, Ådnevik, Eftevåg, Stangenes, Vatne, Buane, Frikstad. Tettstedet Korsvik er sentrum i bydelen. 

Randesund utgjør to sogn i Kristiansand domprosti: Hånes og Randesund. Dvergsnes skole ligger i Indre Randesund. Kringsjå og Holte skoler ligger i Ytre Randesund. Fra Randesund er det kort vei med båt over Kristiansandsfjorden og inn til Kristiansand sentrum. Idrettslaget i Randesund heter Randesund Idrettslag.  

Tidligere kommuner i Vest-Agder
Kristiansands historie
Bydeler i Kristiansand
Norske kommuner etablert i 1894
Kommuner opphørt i 1965