alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Borettslaget Friis’ gate 6

Borettslaget Friis' gate 6 er et sosialt borettslag i Friis' gate på Grønland i Oslo. 

Borettslaget er en av syv boligblokker i kvartalstruktur i postmodernisme som ble  oppført i 1987 av USBL med mer fellesrom og fellesskap enn vanlig i bygårder. Gården ble bygd med tanke på å fungere som et bofellesskap.

Kvartalsbygging
Friis' gate 6 er omtalt som et eksempel på postmodernisme i en kvartalstruktur. De andre blokkene i kvartalet  er: Heimdalsgata 37-39, 30, 36, Herslebs gate 37, Tøyengaten 32, og Urtegaten 46.

Bygningene har ulik plassering i kvartalene og er forskjellig i størrelse og form. Byggeoppgaven ble brukt til å eksperimentere med ukonvensjonelle boligformer og boliger for spesielle grupper. En ønsket å skape bygningsmiljøer der nytt og gammelt dannet fysiske enheter hvor det var lagt tilrette for lokal stedstilhørighet. USBL ønsket også å styrke fellesskapet i bomiljøet. Bygningene inneholder derfor en rekke fellesrom for å oppmuntre til dette.

Utseende
Husene har en felles karakter der materialer og fasadeelementer er ens for alle husene, men brukt på forskjellig måte slik at hver bygning skal få individualitet. En veksler mellom frilagte og pussede teglflater som lager ulike figurer på fasadene. Disse er også med på å fremheve inngangspartier, sokkelpartier, hjørner og tilknytning til omgivelsene.

Referanser

Litteratur
Bruun, Ole Daniel; Arkitektur i Oslo, en veiviser til byens bygningsmiljø Oslo 1999, ISBN 82-573-0948-6
Engh, Pål Henry (red); Arkitektur i Norge Oslo 1989, s. 21-22 ISBN 82-422-0010-6
Eriksen, Arild; Skajaa, Joakim (red); Pollen 3 - Bofellesskap Oslo 2012, s. 16-17 ISSN 1893-2320

Eksterne lenker
 Borettslaget Friis' gate 6
 Nye boliger med "Nogo attåt" 
 Pollen No 2
 Borettslaget i Enhetsregisteret

Borettslag i Oslo
Postmodernisme
Grønland (Oslo)
Fylkesvei 3218

Fylkesvei 3218 går mellom Revetal og Ramnes i Tønsberg kommune. Veiens lengde er 2,8 km.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 810 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Tønsberg
Club de Regatas Vasco da Gama

Club de Regatas Vasco da Gama, oftest omtalt som Vasco da Gama eller bare Vasco, er en idrettsklubb fra Rio de Janeiro i Brasil, mest kjent for sitt fotballag. Klubben ble stiftet 21. august 1898 av portugisiske immigranter, som oppkalte den etter den berømte portugisiske oppdageren med samme navn. Klubbens hjemmebane heter São Januário. Draktene er helhvite, med unntak av en diagonal svart stripe vertikalt på trøyen.

Vasco spiller i brasiliansk Série B. Av andre meritter kan nevnes en Copa Libertadores (1998), en Copa Mercosur (2000) og 24 Rio-delstatsmesterskap. Klubbens viktigste byrivaler er Clube de Regatas do Flamengo (hovedrival).

Kjente spillere 
 Juninho Pernambucano
 Sonny Anderson
 Philippe Coutinho
 Alex Teixeira

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fotballag i Brasil
Sport i Rio de Janeiro
Fotballag etablert i 1898
1898 i Brasil
Grand Hotel (Gjøvik)

Grand Hotell ligger like ved Fahlstrøms plass og Panparken i Gjøvik sentrum. Sammen med naboeiendommen, Vingården, danner husene en majestetisk inngangsport til Trondhjemsveien – og Gjøviks nordlige sentrumsområde. Hotellet, som er Gjøviks eldste, har adresse Jernbanegata 5. 

Grand Hotell tilhører i dag Nordic Choice Hotels, men har en omskiftende historie helt tilbake til 1902.

Referanser 

Hoteller i Innlandet
Samferdsel i Gjøvik
Byggverk i Gjøvik
Næringsliv i Gjøvik
Samfunnsstraff

Samfunnsstraff er en form for straff som kan idømmes i stedet for fengsel. Samfunnsstraff innebærer at den domfelte må avtjene et visst antall timer. Straffen kan gå ut på (ulønnet) samfunnsnyttig tjeneste, deltakelse i program eller andre tiltak som kan motvirke kriminalitet. Formålet med samfunnsstraffen er å unngå å bruke fengsel når det ikke anses nødvendig. Samfunnsstraffen gjennomføres i regi av det lokale friomsorgskontor.

Vilkårene for bruk av samfunnsstraff er at 
 det ellers ikke ville ha blitt idømt strengere straff enn fengsel i 1 år,
 hensynet til straffens formål ikke taler mot en reaksjon i frihet, og 
 lovbryteren samtykker og har bosted i Norge.

I dommen skal det fastsettes et timetall fra 30 til 420 timer, en subsidiær fengselsstraff og en gjennomføringstid. Hvis den domfelte bryter vilkårene for samfunnsstraffen eller begår en ny straffbar handling før utløpet av prøvetiden, kan retten ved dom bestemme at den subsidiære fengselsstraffen skal fullbyrdes i fengsel.

Samfunnsstraffen avløste i 2002 samfunnstjeneste, som ble innført som en prøveordning i Norge på 1980-tallet og som en lovfestet ordning fra 1991.

I praksis er anvendelsesområdet for samfunnsstraff blitt utvidet i de senere årene, og Høyesterett har i flere prinsippavgjørelser idømt samfunnsstraff der det tidligere ville blitt idømt fengsel. Utgangspunktet er hvor alvorlig den straffbare handling er, men også virkningene av fengselsstraff på tiltalte har stor vekt. Domstolene har lettere for å velge samfunnsstraff fremfor fengsel hvis tiltalte er ung eller under rehabilitering.

Innhold i samfunnstraff 
Innholdet i samfunnsstraff kan hovedsakelig deles i to hovedgrupper: samfunnsnyttig tjeneste og programvirksomhet.

 Samfunnsnyttig tjeneste vil være å utføre et stykke arbeid for en offentlig eller offentlig understøttet bedrift, frivillig lag eller organisasjon. Det kan ikke utføres arbeid for en bedrift som har som mål å tjene penger. Typiske samarbeidspartnere her er Kirkens bymisjon, Fretex, driftsenheten i den aktuelle kommunen, idrettslag, Den Norske Turistforening og mange fler.
 Programvirksomhet innebefatter alle former for kurs i regi friomsorgen eller samarbeidspartnere som f. eks konfliktrådet. De kan være konflikthåndteringskurs, sinnemestring, brotts-brytet, m. fl. Målet med programvirksomhet er å, så presist som mulig, arbeide med den enkelte domfeltes problematikk som førte til den kriminelle handlingen. En fellesnevner for programmene er at de bygger på kognitive modeller.

Eksterne lenker 
 Samfunnsstraff www.kriminalomsorgen.no
 Straffeloven § 28a
 Straffegjennomføringsloven kapittel 5

Straffereaksjoner
Norsk strafferett
Billingstad

Billingstad er et delområde i Asker kommune, dels grensende til Bærum. Billingstad har over  innbyggere og ligger ca. 2 mil fra Oslo sentrum. Billingstad ligger nært til naturen. Det er flere turstier i området, og skiløype til Vestmarka.

Billingstad Vel 
Vellet på Billingstad har i tillegg til å arbeide med utbyggings, vedlikeholds og trafikksaker, også arrangement av sosiale aktiviteter som julegrantenningen med fakkeltog ved stasjonen og på Lyn samt den årlige Lynfesten.

Skoler  og barnehager
Øverst på Billingstad ligger Billingstad skole med rundt 250 elever. Elevene på Billingstad skole begynner som oftest på Torstad ungdomsskole. Det er flere barnehager og -park på Billingstad.

Stasjonen 
Billingstad stasjon ble åpnet 3. mars 1919. En ny stasjonsbygning ble bygget i 1958 i forbindelse med at Drammensbanen ble utbygd til dobbeltspor.

Naboområder 
Billingstad ligger nær mange andre små boligområder i Asker og Bærum: Hvalstad, Nesbru, Holmen, samt Tanum og Slependen i Bærum.

Billingstad Idrettsforening - B.I.F 
BIF ble opprettet i 1996, og har fotball og allidrett (om vinteren) for barn, og gubbeidrett for de eldre. Aktivitetene er både på Billingstadbanen og på Lyn, en fotballøkke, akebakke og skøytebane med belysning.

Næringsliv 
På nedre Billingstad og langs Billingstadsletta er det mange ulike bedrifter og forretninger. IKEA holder til mot Slependen, Varner-gruppen har hovedkontoret sitt på Billingstad, og like ved er Biltilsynet med en trafikkstasjon, ABB og lokalavisen Budstikka med sin redaksjonen.

Gårdsdrift 
Åstad gård ligger øverst og sørvest på Billingstad. Gården tilhører nå kommunen og er leid ut til et Impulssenter. Jordene forpaktes av Berger gård. Lenger vest ligger Groset gård og Stokker gård.

Eksterne lenker 
 Billingstad vel
 Skolens hjemmeside
 Billingstad Idrettsforening – BIF
 Standard for delområde- og grunnkretsinndeling – Delområde- og grunnkretsinndeling 2020

Bosetninger i Asker
Delområder i Asker kommune
Ekvatorialkoordinater

Ekvatorialkoordinater eller ekvatorkoordinater er det mest vanlige systemet for å oppgi et objekts posisjon på himmelen. Koordinatene er: 

 Deklinasjon (DEC) som måles i grader, minutter og sekunder, positivt mot nord og negativt mot syd (alltid med fortegn).
 Rektascensjon (RA) måler timer, minutter og sekunder mot øst fra meridianen gjennom vårjevndøgnspunktet. 1 time tilsvarer 15 grader.

Ekvatorialkoordinater tilsvarer vanlige geografiske koordinater, og har sammenfallende nord- og syd-retning. Jordens ekvatorplan er også planet for himmelekvartor. Fordi jordens ekvatorplan endrer seg over lang tid, f.eks som følge av presesjonen, og må koordinatene oppgis basert på en referansedato. Faktiske koordinater kan da kompenseres basert på beregnet aktuelt avvik.

Astronomiske teleskoper har ofte ekvatorialmontasje med innstillingsskalaer for RA og DEC slik at teleskopet lett kan søke til rett himmellegeme. Ofte vil RA-aksen ha motrotasjon (elektronisk eller urverksdrevet) som holder teleskopet rettet mot samme punkt når jorden roterer. 

Alternativt brukes lokalt horisontalkoordinater (asimut og elevasjon/høyde) med basisplan i horisontalplanet.
­

Astronomiske koordinatsystemer
Artikler i astronomiprosjektet
Seth Green

Seth Green (født 8. februar 1974) er en amerikansk skuespiller og TV-produsent.

Biografi

Personlig liv 
Green ble født i Overbrook Park i Philadelphia.

Greens første filmrolle var i A Billion for Boris fra 1984. Han hadde også en rolle i Woody Allens Radio Days i 1987, og opptrådte i Big Business fra 1988 som Bette Midlers sønn. Senere samme år hadde han en rolle i filmen Min stemor fra verdensrommet, der han spilte mot sin kommende medspiller fra Buffy, vampyrenes skrekk, Alyson Hannigan.

Green opptrådte i miniserien It, alle tre Austin Powers-filmene, og Enemy of the State, der han hadde en cameorolle som dataspesialist. I de siste årene har han hatt roller i filmer som The Italian Job og Scooby Doo 2: Monstre på frifot, der han også spilte mot en medspiller fra Buffy, vampyrenes skrekk, Sarah Michelle Gellar.

Greens første opptreden på TV var i Tales from the Darkside og Amazing Stories i midten av 1980-tallet. Han har også hatt andre småroller i kortlivede serier, men ble kjendis da han hadde rollen som «Daniel 'Oz' Osbourne», varulven i TV-serien Buffy, vampyrenes skrekk.

Annet arbeid og interesser 
I 2005 var Green med og skapte Robot Chicken sammen med Matthew Senreich for Cartoon Networks søsterkanal Adult Swim. Han var også med å skape boken Freshmen med Hugh Sterbakov.

Utvalgt filmografi

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Skuespillere fra USA
Personer fra Philadelphia
Abaya

Abaya eller aba er ulike varianter av løse, gjerne kappeformede ytterplagg som også dekker håret og som tradisjonelt blir båret av muslimske kvinner på Den arabiske halvøya og i Nord-Afrika som hijab, det vil si anstendig tildekkende muslimsk drakt. Abaya eller aba brukes også av menn.

Tradisjonelle abayaer er svarte, og kan enten bestå av et stort, firkantet stoffstykke som draperes fra skuldrene eller hodet, eller en lang, svart kaftan. Abayaen bør dekke hele kroppen, unntatt ansiktet, føttene og hendene. Den kan bæres med nikab, et ansiktsslør som dekker alt unntatt øynene. Noen kvinner velger å også bære svarte hansker, slik at hendene deres er tildekket under abayaen.

I Saudi-Arabia er det påbudt for kvinner å bruke abaya på offentlige steder, mens niqab er valgfritt. Det religiøse politiet mutaween (eller «mutawa») har ansvaret for at kvinner bruker abaya.

I dag er abayaene vanligvis kaftaner, laget av lette stoffer som crape, georgette eller chiffon. De lages også i andre farger enn svart.

I Iran omtales gjerne abayaen som en «arabisk chador».

Se også 

 Chador, persisk ytterkappe som også dekker håret
 Jilbāb, heldekkende ytterdrakt for muslimske kvinner
 Burka, fotsid, heldekkende ytterdrakt med heklet gitter foran øynene, tradisjonelt båret av muslimske kvinner i Afghanistan, Pakistan og det nordlige India
 Hijab, hodetørkle for muslimske kvinner og fellesbetegnelse for anstendig muslimsk påkledning

 Kaftan, fotsid frakk eller kjortel med vide ermer båret som overplagg i blant annet Midtøsten og Sentral-Asia

Referanser

Eksterne lenker 
 

Arabiske ord og uttrykk
Islam
Kapper og talarer
Den muslimske verden

Begrepet den muslimske verden har to betydninger. 

I kulturell sammenheng blir begrepet brukt om alle mennesker som tilhører det verdensomspennende fellesskap av de som tilhører religionen islam. Dette fellesskap der medlemmene er kjent som muslimer består av omtrent 1,4–1,6 milliarder mennesker. Dette fellesskapet består ikke av bestemte raser, men er spredt ut blant alle raser; verdens muslimer er kun knyttet sammen ved tilslutningen til en felles religion.

I geografisk og politisk sammenheng (spesielt i historisk sammenheng) brukes begrepet muslimske verden og islamske verden som referanser til geografiske og politiske enheter som er dominert av islam. I denne sammenheng viser begrepet i hovedsak til den islamske termen Dar al-Islam.

Fellesskapet av muslimer er også kjent som ummah. Islamsk tro poengterer enhet og forsvar for alle medtroende, så det ville være å forvente at alle muslimske land skulle samarbeide; men nasjonalistiske strømninger har hatt en tendens til å splitte heller enn å forene muslimske land, spesielt i andre halvdel av det 20. århundre.

Se også 

  Liste over islamske termer oversatt hovedsakelig fra arabisk
 Muslimsk historie
 Islamsk gullalder
 Hajj
 Organization of the Islamic Conference
 Den arabiske verden
 Den vestlige verden

Referanser

Eksterne lenker 
 The Islamic World to 1600 et online-læreprogram ved University of Calgary (Canada).

Islam
Libertas

Libertas betyr «frihet» på latin. Ordet brukes som
navn og motto i flere sammenghenger, blant annet som:

Navn på den romerske frihetsgudinnen Libertas 

Navn på den norske, liberalistiske organisasjonen Libertas

Navn på den danske, liberalistiske organisasjonen Libertas
Daniel Albrecht

Daniel Albrecht (født 25. mai 1983 i Fiesch) er en sveitsisk tidligere alpinist.

I junior-VM 2003 ble han tredobbelt mester ved å vinne utfor, storslalåm og kombinasjonen. I tillegg tok han sølv i slalåm bak landsmannen Marc Berthod.

Like før mesterskapet hadde Albrecht debutert i verdenscupen.

I 2007 gikk Albrecht til topps i superkombinasjon i VM i Åre, og i storslalåm vant han sølv.

Han hadde vunnet fire verdenscuprenn da han 22. januar 2009 falt stygt i den siste treningsomgangen til utforrennet i Hahnenkammrennene i Kitzbühel. Etter å først ha ligget i kunstig koma i tre uker ble han restituert og deltok i verdenscupen igjen 5. desember 2010.

VM-medaljer 
 2007 Åre – gull i superkombinasjonen
 2007 Åre – sølv i storslalåm
 2007 Åre – bronse i lagkonkurransen

Verdenscupseire

Eksterne lenker 
 
 

Sveitsiske alpinister
Juniorverdensmestre i alpint
Verdensmestere i alpint
Deltakere for Sveits under Vinter-OL 2006
Alpinister under Vinter-OL 2006
Personer fra kanton Wallis
Sveitsiske mestere i alpint
Fylkesvei 3374

Fylkesvei 3374 går mellom Heldøla i Drangedal og Tangen i Kragerø kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 256 (Telemark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Kragerø
Veier i Drangedal
Süleyman Shah

Süleyman Shah (arabisk: سليمان شاه, Süleyman bin Kaya Alp; født 1178, død 1236) var far til Ertuğrul og dermed bestefar til Osman I som var grunnlegger av Det osmanske rike.

Legenden vil ha det til at han druknet i elva Eufrat og ble begravet i nærheten på plassen som nå heter «tyrkerens grav» (Türk Mezarı) og blir nå sett på som en hellig plass for tyrkere. Geografisk sett er det i Syria, men som følge av Lausanne-traktaten er det tyrkisk territorium og Tyrkia har således rett til å heve det tyrkiske flagget og ha en æresvakt der.

Referanser 

Personer fra Det osmanske rike
Fødsler i 1178
Dødsfall i 1236
Fylkesvei 3310

Fylkesvei 3310 går mellom Lunde i Nome og Drangedal. Veien er 36,5 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 109 (Telemark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Nome
Veier i Drangedal
Fylkesvei 3396

Fylkesvei 3396 går mellom Grimdalen og Svingen i Tokke kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 810 (Telemark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Tokke
Aronsløkka skole

Aronsløkka skole er en barneskole i Drammen, beliggende vest i kommunen, i bydelen Åssiden. Skolen ligger praktfullt plassert med utsikt over byen mot sørøst og Eikerbygdene mot vest, tett opp til marka og med alpinanlegget Aronsløypa som nærmeste nabo.

Skolen ble bygd  i 1974 og har ca 410 elever og 50 ansatte.

Skolens særpreg og pedagogiske profil kommer til uttrykk i mottoet ”Vi vokser – sammen”, som uttrykker en fellesskapsholdning til faglig og sosial utvikling som alle ved skolen er ansvarlig for å arbeide mot. Skolens satsingsområder er Vurdering for læring, fremtidens kompetanser, digital læring og fysisk aktiv læring. Skolen ble i 2014 nominert til Dronning Sonjas skolepris. Skolen er også en av få skoler i Norge som jobber med Kagan samarbeidslæring. Dette er metodikk som i stor grad aktiverer elevene og bygger kompetanse i kommunikasjon og samarbeid. Skolen er en mye besøkt skole på grunn av sine satsingsområder og erfaringer.

Skolen har fått et nytt nærmiljøanlegg i skolegården i regi av Natur, vei og idrett i Drammen kommune.

Rektorer 
 Nå: Lars Christian Gjøsæther 
 Turid Evenshaug

Referanser

Eksterne lenker 
 www.drammen.kommune.no/aronslokka
 www.facebook.com/aronslokka

Skoler i Drammen
Barneskoler i Viken
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1974
Fylkesvei 3402

Fylkesvei 3402 går mellom Tveiten og Lårdal i Tokke.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 802 (Telemark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Tokke
Sainte-Clotilde de Paris

Basilikaen Sainte-Clotilde i Paris (Basilique Ste-Clotilde) er en nygotisk katolsk kirke i Rue Las Cases i bydelen Saint-Germain-de-Pres. Den er best kjent for sine  tvillingspir som rager opp 69 meter.

Forslag om bygging av kirken ble først luftet av byrådet i Paris i 1827. Den ble tegnet av den tyske arkitekten Christian Gau fra Köln. Byggingen tok til i 1846, og etter at Gau døde i 1853 ble arbeidet videreført av Théodore Ballu. Den ble åpnet av kardinal Morlot av Paris den 30. november 1857.

Interiøret er klart og sobert. Glassmaleriene er av Thibaut, en av Frankrikes ledende glassmalerimakere på 1800-tallet. Ellers er kirken utsmykket med malerier av Lenepveu (taket i Mariakapellet) og skulpturer utført av Pradier og Duret (korsveien).  

Kirken dominerer den lille Samuel-Rousseau-parken med sine kastanjetrær, judastrær og pagodetre. Den store komponisten César Franck var i sin tid organist i kirken, ved et berømt orgel bygget av Cavaillé-Coll.  Det samme var den blinde organisten Jean Langlais.

Kirker i Paris
Nygotikk
7. arrondissement i Paris
Katolske kirker i Paris
Martin Matsbo

Martin Johannes Matsbo (født 4. oktober 1911, død 6. september 2002) var en svensk langrennsløper som konkurrerte på 1930-tallet.

Meritter 
 Vinter-OL 1936
 Bronse på 4 x 10 km stafett
 4.-plass på 18 km
 Ski-VM 1935
 Bronse på 4 x 10 km stafett
 5.-plass på 18 km
 Ski-VM 1938
 Bronse på 4 x 10 km stafett
 4.-plass på 18 km
 Holmenkollrennene 1937
 Gull på 18 km

I 1946 var han med og stiftet skismøringsselskapet Swix, som fra 1978 har vært norskeid.

I 1988 ble det lagd en svensk dokumentarfilm om legendariske svenske skiløpere og skihoppere; «De sista skidåkarna». Her var Martin Matsbo med, sammen med mange andre, som Hjalmar Bergström, Nils «Mora-Nisse» Karlsson, Gustav Husum-Jonsson, Arthur Häggblad, Sven Selånger, m.fl.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Bilde på digitaltmuseum.no

Svenske langrennsløpere
Olympiske bronsemedaljevinnere for Sverige
Medaljevinnere under Vinter-OL 1936
Deltakere for Sverige under Vinter-OL 1936
Langrennsløpere under Vinter-OL 1936
Personer fra Hedemora kommune
Fødsler i 1911
Dødsfall i 2002
Olympiske medaljevinnere i langrenn
Sjøforsvarets uniformer

Sjøforsvarets uniformer består av ulike uniformer og uniformseffekter som benyttes av militært personell i Sjøforsvaret. Uniformene omfatter tradisjonelle marineuniformer som matrosdress og maritime klesplagg som sjøtrøye (pjekkert, losjakke).

Historikk
Bildegalleriet viser eksempler på tidligere uniformer og distinksjoner i bruk i Den kongelige norske marine og seinere Sjøforsvarets andre deler.

Arbeidsuniform 
Sjøforsvaret benytter marineblå M-2000 som arbeidsuniform, den erstattet marineblå M-82 på generell basis i 2000.

En grønn versjon av M-2000 med distinksjon på brystet i stedet for på skuldrene benyttes av landavdelinger.

Feltuniform 
Sjøforsvarets rekruttskole KNM Harald Haarfagre benytter M-75 feltuniform, andre landavdelinger benytter Cato Ringstad membranjakke og eventuelt bukse som en del av M-2000.

Permuniform 

Sjøforsvarets vernepliktige menige mannskaper benytter T2 tjenesteuniform med rødt anker påsydd på venstre arm, spøkefullt kalt «gakk-gakk» eller «Donald Duck-uniform». ULM benytter rød krone i stedet for anker.

Befal, matroser og lærlinger med gjennomført førstegangstjeneste benytter T1 tjenesteuniform.

Skotøy

Feltstøvler 
Støvler, felt – M77
Overmateriale i kromgarvet lær og såler av polyuretan. Feltstøvler i størrelse 43 veier 1350 gram paret.

Lette feltstøvler 
Sydd i en blanding av lær og kordura, og et utviklet med fokus på pusteegenskaper. Støvlene veier 1240 gram paret i størrelse 42.

Joggesko 
Sjøforsvarets avdelinger bruker sivile joggesko av forskjellige merker.

Hodeplagg

Feltlue 
Lue, Felt, M51 – «Caps» med nedbreddbare ørevarmere.

Lue, Ull 
Tettstrikket lue i ren ull. Luen ble utviklet for bruk under stålhjelm M1, men blir også brukt til patruljetjeneste.

Balaklava 
Vendbar «finlandshette» med olivengrønn og hvit side.

Loslue 
Beregnet for ekstreme vinterforhold. To store nedbrettbare øreklaffer med syntetisk pels.

Beret og beretfarver 

 Blå – benyttes av hele Sjøforsvaret med unntak av MP.
 Blå med rødt merke – Kystjegerkommandoen
 Blå med grønt merke – Marinejegerkommandoen
 Blå med lysere blått merke – Minedykkerkommandoen
 Rød – Militærpoliti

Militærpolitiet bruker sort båtlue når de ikke er i tjeneste.

Tjenestefeltmerker 
 Ror – takkeldetaljen
 Skru – Maskindetaljen

Snorer 

Snorene indikerer avdelingstilhørighet og/eller beståtte tester.

 Fløytesnor, militærpoliti – høyrød. Snoren er et kvalifiseringstegn, og bæres om venstre skulder av stadig tjenestegjørende militærpoliti som har bestått grunnutdanningen.
 Snor, sanitet – hvit og rød. Bæres om venstre skulder etter bestått sanitetsutdanning. (Nivå 3)

Referanser

Se også 
 Hærens uniformer
 Militære grader i Norge

Eksterne lenker 

 
  Sjøforsvarets uniformsbestemmelser 2013 

Sjøforsvaret
Uniformer
Militært materiell brukt av Norges forsvar
Maritime klær
Artikler i sjøfart-prosjektet
Frognerveien (Oslo)

Frognerveien (1-67, 2-64) er en vei i bydel Frogner som går fra Solli plass til Frogner hovedgård, hvor den etter krysset med Nobels gate fortsetter videre vestover som Halvdan Svartes gate. Veien passerer 
Frogner plass. Navnet har gaten fått fordi den oppsto som landevei til Frogner-gårdene. Den krokete traséen på mye av veistrekningen røper at dette var en gårdsvei som ble utvidet og regulert etter at den ble innhentet av den voksende byen.

I 1902 anla Kristiania Elektriske Sporvei linjen fra Drammensveien ved Solli Plass til Frogner plass.

Bygninger

Referanser

Anvendt litteratur

Eksterne lenker 
 
 Listeførte bygninger på kartet
 Listeførte bygninger i Kulturminnesøk

Veier i Oslo
Veier på Frogner (strøk)
Kulturminner i bydel Frogner