alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Seigmenn

Seigmenn er en type godteri. Det er små (4,5 cm høye), sukrede geléfigurer formet som menneskeskikkelser, i ulike farger og med forskjellig smak. Om lag 70 år etter at ordet «seigmenn» for første gang ble brukt i litteraturen, ble betegnelsen registrert som varemerke av en produsent.

Historikk 

Ordene «seigmenn» og «seigmenner» finnes brukt i litteratur fra 1930-tallet. I 1965 lagde Kiellands dropsfabrikk i Oslo for første gang gelémennesker som ble kalt «Seigmenn». Senere ble Kiellands dropsfabrikk kjøpt opp av Nidar, og de karakteristiske gelémennene fikk navnet «Laban Seigmenn». I 1981 ble «Laban Seigmenn» registrert som varemerke, og i 2003 godkjente det norske Patentstyret Nidars søknad om varemerkeregistrering av «Seigmenn» (med stor S). Dermed har Nidar og Orkla enerett til å benytte navnet Seigmenn på sine gelémenn. 

Varemerkeregistreringen av «Seigmenn» førte til at andre produsenter som Coop og NorgesGruppen har måttet endre navn på sine gelémenn. Orkla har også forsøkt å få ordbokutgivere til å opplyse om at oppslagsordet «seigmann» er et varemerke, i tråd med varemerkeloven §11.

Laban Seigmenn 
Siden 1965 har Nidar lansert mange ulike varianter av Laban Seigmenn:

Laban Seigmenn (1965)
Laban Seigdamer (2001)
Laban Sure Skrikerunger (2007)
Laban Fruktige Seigdamer (2009)
Laban Salte Rockere (2011)
Laban Grillkokker (2012)
Laban Deilige Damer (2013)
Laban Gale Gårdsdyr (2014)
Laban Ville Jungeldyr (2014)
Laban Minimenn (2014)
Labans Nissefest i skum og gelé (jul 2014)
Laban Sure Sjødyr (2015)
Laban 50 år (jubileumsutgave 2015)
Laban Digge Dinosaurer (2016)
Labanvalget 2017: blå pose (tutti frutti) (høst 2017)
Labanvalget 2017: rød pose (lakris og bringebær) (høst 2017)
Sure og gretne Laban Ut på tur... ALLTID SUR!! (vår 2018)

Referanser

Eksterne lenker
 Om Laban Seigmenn på Nidars nettsider
 «Språkrådet nekter å fjerne «seigmann» fra ordboka», artikkel i Verdens Gang 11. mars 2014 

Søtsaker
Varemerker
Verdenscupen i alpint

For den pågående sesongen, se «verdenscupen i alpint 2022/23».
Verdenscupen i alpint er blitt arrangert årlig av FIS siden sesongen 1966/67. Verdenscupen består av ca. 40 renn for menn og ca. 40 renn for kvinner fordelt over vintersesongen, fra slutten av oktober til mars. 

Verdenscupen er inndelt i fire eller fem enkeltdisipliner pluss sammenlagtcupen. Disiplinene det konkurreres i, er utfor, slalåm, storslalåm, super-G (fra 1986) og iblant også i kombinasjonsøvelsen.

Vinnere

Menn

Kvinner

Eksterne lenker 
 FisAlpineWorldCup.com FIS Verdenscupen i alpint – Offisiell side FIS
 FIS (det internasjonale skiforbundet)
 Skidatabank
Filmprodusent

Filmprodusent er en tittel som brukes om en person som har det overordnede ansvaret for å produsere en film. Produsenten leder og har dermed ansvaret for den omfattende prosessen det er å realisere en film på grunnlag av en idé eller ut fra et manuskript. Produsenten setter i gang, koordinerer, har oppsyn med og kontrollerer hele produksjonen inkludert finansiering, ansettelse av hovedaktører som regissør og skuespillere, økonomisk kontroll, og sørger for at filmen blir visningsklar.

En filmprodusents rolle i praksis vil avhenge av individuelle, sterke sider. Produsenten opererer som arbeidsgiver og øverste leder gjennom hele prosessen. 

Å produsere film skjer i mange faser, og en produsent kan være aktiv i prosjektet på mange forskjellige måter og til forskjellige tider. Det vanligste er dog å delta aktivt i å utvikle filmen fra idé eller manus helt fram til at filmen møter sitt publikum. 

En produsent har som regel innsikt i film, dramaturgi, juss, økonomi, arbeidsledelse, produksjonsavvikling, markedsføring og salg. 

De fleste produsenter er eiere av eller ansatt i et produksjonsselskap som i så fall er den formelle arbeidsgiver for filmstab og skuespillere. 

Medprodusent i filmproduksjon er den norske betegnelsen for den amerikanske tittelen «associate producer». En medprodusent utfører produsentoppgaver direkte delegert fra den ansvarlige produsenten og jobber som regel i samme selskap som denne. Betegnelsen samprodusent brukes om «co-producer». Samprodusenten står som oftest ansvarlig for en viss andel av filmens kapital overfor filmens hovedprodusent. Tidligere har betegnelsene samprodusent og medprodusent blitt brukt om hverandre, men etterhvert har det blitt en tydeligere differensiering.

Norske forhold
I Norge er filmprodusentene i hovedsak organisert i Norske film- + TV-produsenters forening. Foreningen har 108 medlemmer (2009), de fleste i form av firmamedlemskap.

Den norske filmskolen er den eneste høyskoleutdannelsen for filmprodusenter i Norge og uteksaminerer 6 produsentkandidater hvert andre år.

Eksterne lenker
 Hjemmeside for norske film + tv produsenters forening

Underholdningsyrker
Filmproduksjon
Polmak

Polmak (nordsamisk: Buolbmát, finsk: Pulmanki) er ei bygd i Tana kommune i Finnmark. Stedet ligger på sørsiden av elva Tana, ved riksgrensen til Finland. I bygda ligger Polmak kirke.

Geologi
Geachoaivigranitten sørøst for Polmak ble dannet for omtrent  millioner år siden. Dette er en dypbergart som markerer slutten på den arkeiske perioden i prekambriumtiden.

Referanser 

Bygder og grender i Troms og Finnmark
Bosetninger i Tana
Verdenscupen i alpint 1971/72

Sesongen 1971/1972 i verdenscupen i alpint startet 3. desember 1971 i St. Moritz, og ble avsluttet 19. mars 1972 i Pra Loup. Det ble arrangert 21 renn for menn (7 utfor, 7 storslalåm og 7 slalåm). For kvinnene ble det også arrangert 21 renn (7 utfor, 7 storslalåm og 7 slalåm).

Sesongens høydepunkt var OL 1972 i Sapporo.

Menn

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kvinner

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kilder 
 Race Calendar - Alpine 1971/72, Men hos skisport365.com
 Race Calendar - Alpine 1971/72, Women hos skisport365.com

Verdenscupen i alpint
Alpint
Alpint
Verdenscupen i alpint 1970/71

Sesongen 1970/1971 i verdenscupen i alpint startet 13. desember 1970 i Sestriere (menn) og i Bardonecchia (kvinner), og ble avsluttet 14. mars 1971 i Åre. Det ble arrangert 24 renn for herrene (7 utfor, 8 storslalåm, 9 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 23 renn (6 utfor, 8 storslalåm, 9 slalåm). 

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

Menn

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kvinner

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kilder 
 Race Calendar - Alpine 1970/71, Men hos skisport365.com
 Race Calendar - Alpine 1970/71, Women hos skisport365.com

Verdenscupen i alpint
Alpint
Alpint
Verdenscupen i alpint 1969/70

Sesongen 1969/1970 i verdenscupen i alpint startet 10. desember 1969 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 15. mars 1970 i Voss. Det ble arrangert 28 renn for menn (6 utfor, 11 storslalåm, 11 slalåm). For kvinner ble det arrangert 26 renn (5 utfor, 9 storslalåm, 12 slalåm).

Sesongens høydepunkt var VM i Val Gardena. Rennene i verdensmesterskapet talte også med i verdenscupsammendraget.

Menn

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kombinasjon

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kvinner

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kombinasjon

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kilder 
 Race Calendar - Alpine 1969/70, Men hos skisport365.com
 Race Calendar - Alpine 1969/70, Women hos skisport365.com

Verdenscupen i alpint
Alpint
Alpint
Verdenscupen i alpint 1968/69

Sesongen 1968/1969 i verdenscupen i alpint startet 11. desember 1968 i Val-d’Isère, og ble avsluttet 22. mars 1969 i Waterville. Det ble arrangert 22 renn for menn (6 utfor, 7 storslalåm, 9 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 20 renn (4 utfor, 7 storslalåm, 9 slalåm). 

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

Menn

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kvinner

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kilder 
 Race Calendar - Alpine 1968/69, Men hos skisport365.com
 Race Calendar - Alpine 1968/69, Women hos skisport365.com

Verdenscupen i alpint
Alpint i 1968
Alpint i 1969
Verdenscupen i alpint 1968

Verdenscupen i alpint 1968 startet 4. januar 1968 i Hindelang (menn) og 5. januar i Oberstaufen (kvinner), og ble avsluttet 7. april 1968 i Heavenly Valley. Det ble arrangert 20 renn for menn (5 utfor, 7 storslalåm, 8 slalåm). For kvinnene ble det arrangert 23 renn (6 utfor, 7 storslalåm, 10 slalåm). De første verdenscuprennene i Norge ble avholdt denne sesongen med storslalåm i Varingskollen 24. februar og slalåm i Kirkerudbakken 25. februar, begge for både kvinner og menn.

Sesongens høydepunkt var OL 1968 i Grenoble. Dette var eneste gang OL-rennene telte med i verdenscupen.

Menn

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kvinner

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Referanser

Kilder 
 Race Calendar - Alpine 1968, Men hos skisport365.com
 Race Calendar - Alpine 1968, Women hos skisport365.com

Verdenscupen i alpint
Alpint i 1968
Verdenscupen i alpint 1967

Verdenscupen i alpint 1967 var den aller første sesongen i verdenscupen i alpint. Sesongens første renn ble arrangert 5. januar 1967 i Oberstaufen og  Berchtesgaden, og verdenscupen ble avsluttet 26. mars 1967 i Jackson Hole. Det ble arrangert 17 renn for menn (5 utfor, 5 storslalåm, 7 slalåm). For kvinnene ble det også arrangert 17 renn (4 utfor, 6 storslalåm, 7 slalåm). 

Denne sesongen var et mellomår uten ski-VM eller OL.

Menn

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kvinner

Enkeltresultater

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Sammenlagt

Utfor

Storslalåm

Slalåm

Kilder 
 Race Calendar - Alpine 1967, Men hos skisport365.com
 Race Calendar - Alpine 1967, Women hos skisport365.com

Verdenscupen i alpint
Alpint i 1967
Orkland (tidligere kommune)

Orkland er et kirkesogn og en tidligere kommune sør i Trøndelag. Sognet omfatter de øvre delene av Orkladalen (Orkdalen) rundt Svorkmo og Vormstad, også kalt Øverbygda, med til dels brede sidedaler. Menighetskirke for Orkland sogn er Moe kirke på Svorkmo. Orkland sogn tilhører Orkdal prosti og Nidaros bispedømme.

Med formannskapslovene av 1837 ble Orkland sogn sammen med resten av prestegjeldet en del av Orkdal formannskapsdistrikt (kommune). Kommunen ble delt i tre 1. juli 1920, så Orkland med 1 760 innbyggere, Orkdal og Orkanger ble etablert som egne kommuner. 1. januar 1963 ble Orkland, Orkanger, Orkdal og Geitastrand kommuner slått sammen til den nye Orkdal kommune. Orkland hadde ved sammenslåingen 1 707 innbyggere. I 2020 ble Orkdal, Meldal og Agdenes kommuner og deler av Snillfjord kommune slått sammen til den nye Orkland kommune.

Referanser

Se også
 Liste over ordførere i Orkland (tidligere kommune)

Eksterne lenker  
 Registreringssentral for historiske data Kommuneendringer etter 1837 

Tidligere kommuner i Sør-Trøndelag
Orklands historie
Norske kommuner etablert i 1920
Kommuner opphørt i 1963
Orklands geografi
Anderson Cooper 360°

Anderson Cooper 360° er et amerikansk aktualitetsprogram ledet av Anderson Cooper som har gått på CNN siden 2003. Programmet er til en viss grad tilpasset yngre seere; det går raskere fra sak til sak enn andre nyhetsprogrammer i samme sendetid og forsøker å dekke alle sider ved sakene. Mange tilskriver imidlertid programmets popularitet til Coopers karismatiske fremtoning og hans bruk av humor i nyhetene. Programmet er sammen med Larry King Live det mest populære på CNN i USA.

Det timelange programmet sendes på kveldstid hverdagene direkte fra CNNs studioer i Time Warner Center i New York City, men iblant også fra CNNs studioer i Washington, DC. Noe av bakgrunnsmusikken i programmet er laget av Radiohead og Beck.

Referanser

Eksterne lenker
 
 AC360° – nettside.

Nyhets- og aktualitetsprogrammer på TV fra USA
TV-produksjoner på CNN
TV-serier fra 2000-årene, fra USA
TV-serier fra 2010-årene, fra USA
Egil O. Larsen

Egil Oddvar Larsen (født 23. september 1923, død 17. oktober 2009) var en norsk lokalpolitiker. 

Han ble valgt inn i Hamar bystyre i 1959 for Arbeiderpartiet. I 1964 ble han medlem av formannskapet og fire år senere ble han varaordfører. Da Kristian Gundersen sluttet som ordfører i 1975, tok Larsen over jobben, og var det til 1. januar 1992, da Hamar kommune ble slått sammen med Vang. Blant hans viktigste saker var Hamar som medarrangør av OL på Lillehammer, utviklingen av en ny trafikkplan bor byen og utbyggingen av kjøpesenteret Maxi på Hamar vest.

Han jobbet ved NSB i Hamar fra 1941 til 1976, da han ble heltidsordfører. Han har vært styremedlem i Hamar og omegn boligbyggelag og Hamarregionen Energiverk.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Ap-ordførere i Hedmark
Ordførere i Hamar
Personer tilknyttet Norges Statsbaner
Personer fra Hamar kommune
Lokalpolitikere i Innlandet
Hessen-Homburg

Hessen-Homburg var et landgrevskap som eksisterte mellom 1622 og 1866 og bestod av herskapet Homburg ved foten av Taunus i Hessen og herskapet Meisenheim i dagens Rheinland-Pfalz. Landgrevskapet hadde et areal på 261 km². Det ble styrt av huset Brabant.

Historie

Hessen-Homburg ble utskilt til et eget landgrevskap av landgreven av Hessen-Darmstadt og gitt til landgrevens sønn i 1622. Landgrevskapet ble imidlertid ikke uavhengig av Hessen-Darmstadt før i 1668. Det var i en kort periode inndelt i Hessen-Homburg og Hessen-Homburg-Bingenheim, men disse delene ble gjenforent i 1681.

I 1806, under den franske okkupasjonen, ble Hessen-Homburg gjeninnlemmet i Hessen-Darmstadt, men Wienerkongressen i 1815 anerkjente Hessen-Homburgs uavhengighet, og landgrevskapet fikk dessuten suverenitet over Meisenheim. Herskapet Homburg lå øst for Rhinen, mens Meisenheim lå vest for Rhinen.

Hessen-Homburg ble medlem av Det tyske forbund i 1817. I 1866 ble Hessen-Homburg arvet av storhertugen av Hessen-Darmstadt, mens Meisenheim falt til Preussen. Men senere samme år annekterte Preussen også Hessen-Homburg, som sammen med kurfyrstedømmet Hessen-Kassel, Hertugdømmet Nassau og bystaten Frankfurt am Main ble til den prøyssiske provinsen Hessen-Nassau.

Litteratur 
 Friedrich Lotz: Geschichte der Stadt Bad Homburg vor der Höhe. Band 2, Die Landgrafenzeit. Kramer, Frankfurt am Main 1972, ISBN 3-7829-0133-9.
 Fried Lübbecke: Kleines Vaterland Homburg vor der Höhe. Kramer, Frankfurt am Main 1981, ISBN 3-7829-0254-8.
 Herbert Rosendorfer: Der Prinz von Homburg. Biographie. dtv, München 1991, ISBN 3-423-11448-7.
 Karl Schwartz, Landgraf Friedrich V. von Hessen-Homburg und seine Familie. Aus Archivalien und Familienpapieren, Rudolstadt 1878

Hessens historie
Tidligere tyske forbundsstater
Historiske stater og riker i Europa
Tidligere fyrstedømmer
Stater og territorier etablert i 1622
Stater og territorier opphørt i 1866
Baton Rouge

Baton Rouge er delstatshovedstaden og den nest største byen i den amerikanske delstaten Louisiana og den er også administrasjonssentrum for fylket East Baton Rouge Parish. Ifølge folketellingen i 2010 har byen 229 553 innbyggere.

Kun to andre delstatshovedsteder (Austin, Texas og Tallahassee, Florida) ligger lenger sør enn Baton Rouge.

Byens høyeste bygning er Louisiana State Capitol fra 1929, som med sine 137 meter også er den høyeste capitol-bygning i USA.

Eksterne lenker 
 
 

Byer i East Baton Rouge Parish
Delstatshovedsteder i USA
Byer ved Mississippi
Bosetninger etablert i 1699
1699 i Nord-Amerika
Byer i Louisiana
Kristen Fløgstad

Kristen Fløgstad (født 11. april 1947 i Lunde, Telemark) er en norsk friidrettsutøver fra Søgne i Vest-Agder. Han representerte Kristiansands Idrettsforening og IL i BUL. 

Fløgstad vant ti NM-gull i tresteg og seks NM-gull i lengde. Han vant kongepokalen for sin stevnerekord i lengde i 1968. Han deltok i sommer-OL for Norge i 1972 i München med 8.-plass i tresteg. 
Fløgstads norgesrekord i lengde med 8,02 meter satt 4. august 1973 stod i 46 år - til Ingar Kiplesund hoppet 8,10 17. august 2019.

Fløgstad er utdannet lærer og var landdirektør for Kirkens Nødhjelp i Sør–Sudan 1998-2000. Han var seniorrådgiver i NAV Vest Agder fram til pensjonsalder. Han mottok Vest-Agders kulturpris i 1982 og er æresmedlem i  Vest-Agders Idrettskrets og i Kristiansand IF.

Medaljer i norske mesterskap

Se også 
 Norske rekorder i friidrett
 Mestvinnende utøvere i NM i friidrett

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske tresteghoppere
Norske lengdehoppere
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1972
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1972
Kongepokalvinnere i friidrett
Norgesmestere i friidrett
Fødsler i 1947
Friidrettsutøvere for IL i BUL
Personer fra Søgne kommune
Personer fra Nome kommune
Individ

Et individ (av latin individuum = «udelelig») er en enkelt person eller en enkelt organisme, det vil si en unik og mer eller mindre autonom enhet. I det biologiske hierarkiet er individet ett av de mest betydningsfulle nivåene, som ligger mellom cellen og populasjonen. (Hos encellede organismer er individet per definsjon ensbetydende med cellen.)

Det er ikke alltid entydig å avgrense et individ. I dyrekolonier som hos sosiale insekter (for eksempel bier, maur) kan for eksempel enkeltorganismer ikke overleve uten resten av samfunnet, men har likevel autark atferd og betraktes således vanligvis som enkelte individer. I andre kolonier, for eksempel hos mosdyr eller polypper, kan enkeltorganismene i tillegg være genetisk identiske og opprettholde cellulære forbindelser mellom organismene, slik at de utgjør fysiologiske enheter med naboene. Her kan det være nokså vilkårlig å avgrense enkelte individer. Noen av disse koloniene kan med rette betegnes som superorganismer. Det samme gjelder for mange planter som formerer seg ved knoppskyting. Her brukes ofte begrepene genet (for genetisk avgrensede individer) og ramet (for fysiologisk avgrensede individer) for å unngå misforståelser.

Hos de fleste dyr, inkludert mennesket, forekommer ikke slike vanskeligheter. Også eneggete tvillinger er – til tross for at de er genetisk identiske – helt klart to ulike individer, fordi de blir utsatt for ulike miljøpåvirkninger og kan handle uavhengig. Derimot fins det andre tvilstilfeller. Overgangen mellom siamesiske tvillinger og teratomer (svulstaktige dobbeltdannelser av organer) er for eksempel flytende. Likeså er det umulig å angi et nøyaktig tidspunkt for når individualiteten begynner i tid. Spesielt i ovipare (levendefødende) arter som mennesket blir fosteret gradvis levedyktig, og blir ikke helt uavhengig før (ev. lenge) etter fødselen.

I filosofien brukes individbegrepet i en mye videre betydning, se partikulare.

Referanser

Litteratur 
 Gracia, Jorge J.E. (1988): Individuality: An Essay on the Foundations of Metaphysics. State University of New York Press.
 Klein, Anne Carolyn (1995): Meeting the Great Bliss Queen: Buddhists, Feminists, and the Art of the Self. ISBN 0-8070-7306-7.

Eksterne lenker 
 Tunstad, Erik (8. november 2018): «Hva er et individ?», Forskning.no

Biologi
Filosofi
Identitet
Latinske ord og uttrykk
Olle Hellbom

Olle Hellbom (født 8. oktober 1925, død 5. juni 1982 i Stockholm, av magekreft) var en svensk regissør som er kjent for sine Astrid Lindgren-filmer generelt, og Pippi Langstrømpe spesielt.

Filmografi

Regissør 
 1984 Karlsson på taket (TV-serie)
 1981 Rasmus på loffen (Rasmus på luffen)
 1977 Brødrene Løvehjerte (Bröderna Lejonhjärta)
 1977 Så går det till på Saltkråkan (TV-serie) 
 1974 Karlsson på taket (Världens bästa Karlsson)
 1974 Emil i Lönneberga (TV-serie)
 1973 Emil og grisungen (Emil och griseknoen)
 1973 Här kommer Pippi Långstrump 
 1972 Nye streker av Emil i Lønneberget (Nya hyss av Emil i Lönneberga)
 1971 Emil i Lönneberga 
 1970 Pippi rømmer med (På rymmen med Pippi Långstrump)
 1970 Pippi Langstrømpe på de syv hav (Pippi Långstrump på de sju haven)
 1969 Pippi Långstrump (TV-serie) 
 1969 Pippi Långstrump II (TV-serie) 
 1967 Skrållan, Ruskprick och Knorrhane 
 1966 Tjorven och Mysak 
 1965 Tjorven och Skrållan 
 1964 Tjorven, Båtsman och Moses 
 1964 Vi på Saltkråkan (TV-serie)
 1961 Bara roligt i Bullerbyn 
 1960 Alle vi barna i Bakkebygrenda (Alla vi barn i Bullerbyn)
 1959 Raggare! 1957 Mesterdetektiven Blomkvist lever farlig (Mästerdetektiven lever farligt)

 Produsent 
 1983 Limpan 1981 Rasmus på loffen (Rasmus på luffen)
 1981 Tuppen 1981 SOPOR 1980 Marikken på Junibakken (Madicken på Junibacken)
 1980 Mannen som blev miljonär 1979 Du er sprø, Marikken (Du är inte klok, Madicken)
 1979 Jag är med barn 1979 Den åttonde dagen 1979 Madicken (TV-serie)
 1977 Brødrene Løvehjerte (Bröderna Lejonhjärta)
 1977 Måndagarna med Fanny 1976 Mina drömmars stad 1975 En kille och en tjej 1972 Mannen som slutade röka Manusforfatter 
 1981 Tuppen (screenplay) 
 1980 Mannen som blev miljonär 1979 Jag är med barn 1970 Pippi Langstrømpe på de syv hav (Pippi Långstrump på de sju haven)
 1959 Raggare! 1955 Resa i natten 1953 Marianne 1951 Hon dansade en sommar (ukreditert)
 1951 Kvinnan bakom allt 1950 När kärleken kom till byn''

Referanser

Eksterne lenker 
 

Svenske regissører
Personer fra Stockholm
Fredrik Monsen

Christian Fredrik Monsen (født 27. april 1878 i Kristiania, død 31. januar 1954 i Oslo) var en norsk politiker (AP/NKP). Han var stortingsrepresentant 1922–1949, og var også stortingspresident 1945–1948 og forsvarsminister i tre perioder.

Liv og virke
Monsen gikk på Hamar Lærerskole, og tok eksamen i 1898. Han fikk jobb på Hamar folkeskole i 1903, og i 1934 ble han skoleinspektør for Hamar. Fra 1913 til 1916 var han redaktør for den Hamar-baserte Arbeiderparti-avisen Demokraten, og mellom 1917 og 1919 var han ordfører i byen. I 1922 ble Monsen valgt inn på Stortinget for Arbeiderpartiet.

Ved den store partisplittelsen i 1923 fulgte partiet på Hamar, avisen og Monsen det nye Norges Kommunistiske Parti. Han var de nærmeste årene igjen aktiv som redaktør i avisen - som nå hadde fått navnet Arbeideren. Han representerte også NKP på Stortinget fra 1925–1927.

Monsen gikk fra NKP til Arbeiderpartiet i 1927. Han var forsvarsminister i både Christopher Hornsruds regjering og Johan Nygaardsvolds regjering. Monsen var parlamentarisk leder for Arbeiderpartiets stortingsgruppe i 1945 og avsluttet sin politiske karrière som stortingspresident i den første perioden etter krigen. Fredrik Monsen var far til avistegneren Randi Monsen og redaktøren Per Monsen. Monsen har fått en gate oppkalt etter seg i Hamar.

Bibliografi 
 Sannheten om militærvesenet, Oslo 1928 
 Avvæbning eller militarisme, Oslo 1930 
 Småkårsfolkets linje i gjelds- og skattespørsmålet, Oslo 1931
 Militært vanvidd eller civil fornuft. En redegjørelse for det Norske arbeiderpartis forslag om avskaffelse av militærvesenet og opprettelse av et civilt grenseoppsyn, Oslo 1932 
 Quislingsaken. En dokumentasjon og redegjørelse, Oslo 1932

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Politiske taler av Christian Fredrik Monsen, virksommeord.uib.no
Vidar Eng: Fra antimilitarist til forsvarsminister. Fredrik Monsen og 1930-tallet. Oplandske Bokforlag 2018.

Stortingspresidenter
Norske forsvarsministre
Ap-statsråder
Norske statsråder 1905–1940
Stortingsrepresentanter fra Ap
Stortingsrepresentanter fra NKP
Stortingsrepresentanter for kjøpstedene i Hedmark og Oppland fylker
Stortingsrepresentanter 1922–1924
Stortingsrepresentanter 1925–1927
Stortingsrepresentanter 1928–1930
Stortingsrepresentanter 1931–1933
Stortingsrepresentanter 1934–1936
Stortingsrepresentanter 1937–1945
Stortingsrepresentanter 1945–1949
Ap-ordførere i Hedmark
Ordførere i Hamar
Norske redaktører
Personer fra Oslo