alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Herma Bauma

Hermine «Herma» Bauma (født 23. januar 1915 i Wien, død 9. februar 2003 i Wien) var en østerriksk friidrettsutøver og håndballspiller. Hun tok Østerrikes første olympiske gullmedalje i en friidrettsøvelse.

Bauma begynte med friidrett 16 år gammel, først som sprinter, deretter med høyde- og lengdehopp. Ved en tilfeldighet begynte hun med spydkast og ble allerede som 16-åring østerriksk mester. Hun deltok under OL 1936 i Berlin og kastet , bare 10 cm for kort til å ta bronsemedaljen. 

Under OL 1948 i London vant hun gullmedaljen med et kast på . I tillegg satte hun to verdensrekorder ( i 1947 og  i 1948). I 1950 vant hun gull under europamesterskapet i Brussel. Etter OL 1952 i Helsingfors, der hun ble nummer 9 med et kast på , la hun opp som sportsutøver. 

Fra 1931 til 1952 ble hun østerriksk mester i spydkast 15 ganger. Hun forbedret den østerrikske rekorden 14 ganger. Den siste rekorden ble ikke slått før i 1959. I 1932, 1933 og 1947 ble Herma Bauma også østerriksk mester i femkamp.

Som håndballspiller spilte hun i en årrekke på Østerrikes landslag.

OL-medaljer 
 1948  London  -  Gull i friidrett, spydkast, kvinner

Eksterne lenker 
 

Fødsler i 1915
Dødsfall i 2003
Personer fra Wien
Østerrikske spydkastere
Olympiske mestere for Østerrike
Olympiske mestere i spydkast
Deltakere for Østerrike under Sommer-OL 1936
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1936
Medaljevinnere under Sommer-OL 1948
Deltakere for Østerrike under Sommer-OL 1948
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1948
Deltakere for Østerrike under Sommer-OL 1952
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1952
Deltakere for Østerrike under EM i friidrett 1950
Fylkesvei 3304

Fylkesvei 3304 går mellom Dolhus bru og Aspheim i Skien kommune. Veien er 1,8 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 57 (Telemark).

Kommuner og knutepunkter

 Dolhus bru
 Aspheim

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Skien
Fylkesvei 3334

Fylkesvei 3334 går mellom Verpe og Bø i Midt-Telemark kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 155 (Telemark).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Midt-Telemark kommune
Jernoksider

Jernoksider er kjemiske forbindelser som består av oksygen og jern. Til sammen danner jern seksten oksider, hydroksider og oksihydroksider.

Oksider 
 FeO, jern(II)oksid, (wüstitt)
 Fe3O4, jern(II,III)oksid, (magnetitt)
 Fe2O3, jern(III)oksid, (Hematitt, maghemitt)
 α-Fe2O3, hematitt
 β-Fe2O3
 γ-Fe2O3, maghemitt
 ε-Fe2O3

Hydroksider
 jern(II)hydroksid (Fe(OH)2)
 jern(III)hydroksid (Fe(OH)3), (bernalitt)

Oksi-Hydroksider
 goethitt (α-FeOOH), 
 akaganéitt (β-FeOOH), 
 lepidocrocitt (γ-FeOOH), 
 feroxyhyte (δ-FeOOH), 
 ferrihydritt (Fe5HO8·4H2O approx.)
 FeOOH under høyt trykk
 schwertmannitt

Bruk
De viktigste malmene som brukes til fremstilling av jern er oksider. Jernoksid brukes også til fremstilling av pigmenter.

Salter
Oksider
Oksider

de:Eisen#Oxide
Khmelnytskyj

Khmelnytskyj (ukrainsk: Хмельни́цький; russisk: Хмельни́цкий – Khmelnitskij) er en by i det vestlige Ukraina. Byen ligger ved elven Søndre Buh, og er administrasjonssentrum i Khmelnytskyj oblast. Khmelnytskyj har 254 000 innbyggere (2005).

Khmelnytskyj het opprinnelig Proskuriv (ukrainsk: Проску́рів; russisk: Проску́ров – Proskurov), og fikk sitt nåværende navn i 1954, oppkalt etter Bohdan Khmelnytskyj.

I forbindelse med den russiske revolusjonen er Khmelnytskyj kjent for en rekke pogromer, blant annet en som krevde 1500 menneskeliv i 1919.

Eksterne lenker 
 

Byer i Khmelnytskyj oblast
Etableringer i 1493
Bosetninger etablert i 1490-årene
Alex Karoli

Alex «Dolla» Karoli (født Jan Roger Karlsen ca. 1955) er en norsk sigøyner som ble dømt i den såkalte «Karoli-saken» i 1990. Saken handler om et bankbedrageri mot Norges Bank og Kreditkassen i 1989, der Karlsen og hans medsammensvorne klarte å få de to bankene til å betale ut 25 millioner for falske edelstener. Karlsen sonet en dom på seks år i fengsel. Senere har Karlsen gjort krav på tittelen «sigøynerkonge», noe som ble bestridt både av lillebroren René «Roma» Karoli (ca. 1964–2020), som hevdet at det var han som er rettmessig «konge», og av en annen sigøynerfamilie, Jansen-familien. Påstanden om at Karlsen er «kongen» over 47,8 millioner sigøynere er oppspinn, ifølge eksperter, som påpeker at det ikke finnes noen konge for sigøynerne, bare overhoder for enkeltfamilier. 

Karlsen har også deltatt i offentlig debatt som talsmann for norske sigøynere.

Han er sønn av Pål Karlsen.

Referanser 

Sigøynere
Nordmenn dømt for økonomisk kriminalitet
Innvandrerbutikk

En innvandrerbutikk er en butikk drevet av en innvandrer. Butikkene er mest kjent for å ha et bredt utvalg av frukt og grønt, men selger ofte andre varer i tillegg. Varene er ofte importert og har et mer eksotisk preg enn butikker med norsk standardsortiment. Populariteten blant etniske nordmenn stiger og det er blitt uttalt at «innvandrerbutikkene har lavere priser, bedre utvalg og høyere kvalitet på frukt og grønnsaker».

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Migrasjon
Butikker
Granbarkmåler

Granbarkmåler (Deileptenia ribeata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er en av mange arter av gråspraglete målere, men kan kjennes igjen på at den er kraftigere bygd og vanligvis noe mørkere på farge enn de andre artene. Larven lever hovedsakelig på bartrær og er en av relativt få insektarter som kan ete barlind (Taxus baccata), men den kan også finnes på mange ulike løvtrær og busker.

Utseende 
En middelsstor (vingespenn 30 – 40 mm), ganske kraftig, gråspraglete måler. Den skiller seg fra de fleste andre gråspraglete artene på at den er noe kraftigere og mørkere på farge. Hannens antenner er nokså lange og fjærformede. Forvingen har fire, mer eller mindre tydelige, brede, mørke tverrbånd. Bakvingen er skittengrå. Larven er naken, lang og slank, brunaktig.

Levevis 
Denen arten kan forekomme både i barskog, blandingsskog og ren løvskog. De voksne målerne flyr om natten i juni – august og kommer gjerne til lys.

Larvene lever hovedsakelig på gran og barlind, men de kan også ete en lang rekke andre busker og trær, blant andre blåbær, bjørk, eik, vivendel og selje.

Utbredelse 
Granbarkmåleren finnes i Mellom- og Nord-Europa. I Norge forekommer den på Østlandet og Sørlandet.

Litteratur 
 Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
 Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8

Eksterne lenker 
 
 Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
 www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
 Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site

Ennominae
Sommerfugler formelt beskrevet i 1759
Dyr formelt beskrevet av Carl Alexander Clerck
Haldor Lægreid

Haldor Lægreid (født 30. mars 1970) er en norsk artist fra Tromsø som vant Melodi Grand Prix 2001 og representerte Norge i Eurovision Song Contest 2001 i København med balladen «On My Own». Han ble sist i konkurransen; balladen fikk bare tre stemmer fra Portugal.

Karriere 
Haldor Lægreid bodde flere steder i Nord-Norge under oppveksten. Siden kom han til Trondheim, hvor han gikk musikklinjen ved Trondheim katedralskole. Der spilte han blant annet en hovedrolle i Kiss Me Kate i regi av Arne Reitan som skolen satte opp. Han var også med i en dansegruppe i Trondheim, og etter videregående skole søkte han seg inn på Ballettakademiet i Göteborg, hvor han i tre år var med i en rekke produksjoner. Fra Sverige gikk turen til Tyskland, hvor han spilte i Cats, West Side Story, Les Misérables og uroppføringen av Sofies Verden.  

Han hadde også en rolle i Danmark, i musikalen Atlantis før han kom tilbake til Trondheim, hvor han i et år var knyttet til Trøndelag Teater og spilte i Rent, i Shakespeares Hver sin lyst, og siden som Judas oppsetningen av Jesus Christ Superstar våren 2000. Sammen med Stephen Brandt-Hansen og andre musikere arrangerte han konserten Thank You For the Music før han deltok i Hair da den ble spilt i Oslo Spektrum høsten 2000. 

Etter at han hadde vært med i Beat for beat i NRK, ble han invitert til å være med i norsk Melodi Grand Prix. Lægreid har siden hatt en karriere i Tyskland, hvor han har spilt i flere musikaler, blant annet på Apollo Theater i Stuttgart, der han høsten 2006 hadde tre roller i musikalen Elisabeth. Fra desember samme år hadde han en av hovedrollene i en musikalversjon av Roman Polański-filmen Vampyrenes natt på Theater des Westens i Berlin.

Referanser

Eksterne lenker 
  Eirik Linaker Berglund: Haldor Lægreid med Tyskland-suksess 
 Julia Tomter Midtgård: Haldor ett år etter hos teatervenn.no
 Promenadekonserten 2004: Haldor Lægreid

Norske popmusikere
Deltakere i Melodi Grand Prix
Vinnere av Melodi Grand Prix
Deltakere i Eurovision Song Contest
Personer fra Tromsø kommune
X-artikkelen

X-artikkelen, formelt kalt «The Sources of Soviet Conduct» (grunnene for Sovjets handlinger), ble publisert i det innflytelsesrike amerikanske tidsskriftet Foreign Affairs i juli 1947. På tross av at artikkelen ble undertegnet med «X» var det vel kjent at den var skrevet av George F. Kennan, nestleder ved USAs ambassade i Moskva fra 1944 til 1946. Artikkelen var dels basert på et telegram Kennan hadde sendt som en redegjørelse for hvorfor Sovjet ikke støttet den nylig opprettede Verdensbanken eller Det internasjonale pengefondet, også benevnt som «The Long Telegram» (det lange telegrammet), og dels på den hemmelige Clifford–Elsey-rapporten.

I X-artikkelen beskrev Kennan hvordan Sovjet anså seg å ligge i kontinuerlig konflikt med de kapitalistiske land, hvordan sovjetisk aggresjon var basert på russisk fremmedfrykt og hvordan Sovjet-systemet forhindret informasjonsflyt så regimets bilde av landet og verden ble forvrengt. X-artikkelen vakte stor oppsikt og dens forslag om en oppdemning av sovjetisk innflytelse ble styrende for USAs strategi overfor Sovjet under den kalde krigen.

Eksterne lenker 

 
 
  Artikkel om The Long Telegram (engelsk)
 NSC-68: U.S. Objectives and Programs for National Security

Den kalde krigen
USAs politikk
Edward Stratemeyer

Edward Stratemeyer (født 4. oktober 1862, Elizabeth, New Jersey, USA, død 10. mai 1930) var en amerikansk forfatter og forlegger. 

Stratemeyer skrev 150 bøker for barn, blant annet de populære bøkene om Nancy Drew, Hardy-guttene og Bobsey-barna. Han etablerte også Stratemeyer-syndikatet der skyggeforfattere masseproduserte bøker i disse seriene under felles forfatterpsevdonymer.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Barnebokforfattere fra USA
Personer fra Elizabeth
Blødekjær

Blødekjær er en bydel og en vei i øvre del av Arendal sentrum, mellom Stintetoppen og Fløyheia.

Vei og tunnel 
Veien Blødekjær går fra Vestregate i syd til krysset Parkveien / Springklev i nord. Veien har sideveiene Stintebakken, Håvet og Springklev. Det er avkjørsler både øst og vest til Blødekjærtunnelen, som forbinder bydelene Strømsbusletta og Myrene med Barbudalen. Tunnelen går under bydelen Blødekjær.

Blødekjær den kreative bydelen 
Bydelen har vært preget av en smule forfall og stor gjennomfartstrafikk fordi hovedforbindelsen fra E18 til Arendal sentrum går her, under betegnelsen fylkesvei 420. I 2005 ble det utført en stedsanalyse av Asplan Viak på oppdrag fra Arendal kommune, som har vært en delrapport i arbeidet om byfornyelse i Arendal. Bakgrunnen har vært at bydelen har vært plaget av sterk trafikk og forfall i bygningsmassen. Resultatet er at flere forfalte murbygninger fra 1880-tallet har blitt revet (Blødekjær 20,22,24,26) og riksveien er i dag omgjort til miljøgate med redusert kjørehastighet. Fornyelseprosjektet har fått navnet «Blødekjær den kreative bydelen».

Tunnel 
Blødekjærtunnelen,

Bygninger 
Bebyggelsen rundt krysset mellom Blødekjær og Håvet brant ned i 1880, og 18 hus gikk med i brannen. Arendal fengsel ble i  bygget i Blødekjær i 1862, men ble bygget utenfor byens grenser dengang. Fra 1723 til 1902 var det bare de sentrale deler av Blødekjær som lå innen Arendal bys grenser. Arendal yinghus ble bygget i 1998, og inneholder Arendal tingrett og Aust-Agder lagmannsrett. Agder Energi Varme har investert 56 millioner kroner i en fjernvarmesentral som åpnet 12. mai 2008. Anlegget benytter metangass fra Heftingsdalen renovasjonsanlegg til å varme opp blant andre Sørlandet sykehus Arendal. Anlegget har en kapasitet på 40 GWh. Arendal brannstasjon ligger vis-à-vis fjernvarmeanlegget. Det har lenge vært planer om å flytte brannstasjonen til en mer egnet plass. Ellers er det en slakter, Harley Davidson motorsykkelforretning, ICA matbutikk, boligblokk, videokiosk, samt en moske i Blødekjær.

Bilder 

Bosetninger i Arendal
Veier i Arendal
Kvelning

Kvelning er et resultat av oksygentap, som fører til at vedkommende besvimer, og/eller dør. Kvelning kan oppstå når noe eller noen klemmer eller tetter luftveiene på en person slik at det blir umulig å puste og personen blir bevisstløs. Det kan også skje ved drukning, det vil si når vannet fyller luftrør og lunger og hindrer oksygeninntak, ved gassulykker, og lignende.

Se også
 Respirasjon
 Drukning

Dødsårsaker
Tortur
Worldwide Universities Network

Worldwide Universities Network (WUN) en organisasjon som arbeider for å fremme forskningssamarbeid og mobilitet av forskere og studenter mellom medlemsuniversitetene. WUN ble etablert i 2000 og omfatter nå 16 universitet i Europa, Nord-Amerika, Sørøst-Asia og Australia. Universitetet i Bergen har vært medlem av WUN siden 2004.

Medlemmer

Australia
 Universitetet i Sydney

Canada
 Universitetet i Toronto

Kina
 Nanjinguniversitetet
 Zhejianguniversitetet

Nederland
 Universitetet i Utrecht

Norge
 Universitetet i Bergen

Storbritannia
 Universitetet i Bristol
 Universitetet i Leeds
 Universitetet i Sheffield
 Universitetet i Southampton
 Universitetet i York

USA
 Statsuniversitetet i Pennsylvania
 Universitetet i California, San Diego
 Universitetet i Illinois, Urbana-Champaign
 Universitetet i Washington
 Universitetet i Wisconsin, Madison

Eksterne lenker 
 Worldwide Universities Network

Universiteter
Etableringer i 2000
Charlotte Filberg

Charlotte Filberg (født 4. november 1979 i Oslo) er en norsk danser.

Hun er født med hjertefeil og operert to ganger. 
I 2003 ble hun dobbelt verdensmester i dansene discofreestyle og discodans i Hannover, Tyskland. 
I 2004 forsvarte hun begge titlene under VM i Norge og er eneste danser som har blitt Verdensmester i begge grenen 2 ganger på rad.
Hun ble også kåret til «Årets danser» av Norges Danseforbund i 2003 med 77% av stemmene. Hun deltok også på TV-serien Kjempesjansen på NRK i 2003 og kom på tredjeplass.
Hun har blitt mange ganger norgesmester, europamester og vunnet en rekke andre nasjonale og internasjonale titler. Filberg er vår tids mest medieomtalte discodanser og har også blitt kåret av IDO (International Dance Organisation) blitt kåret som verdens beste solo danser uansett dansegren og er også inne i deres Hall of Fame.

Hun driver sitt eget dansestudio «Focus Dance » på Strømmen, Jar og i Aurskog.
Charlotte har trent opp nye norges-, europa- og verdensmestere i sin karriere. Hun er også både nasjonal og internasjonal dommer.

Charlotte la dansen på hylla for å tilbringe mer tid med familien, men etter å ha startet eget Dansestudio går det fortsatt med mye tid på dans.

Referanser

Kilder 
 Dobbelt verdensmester i dans
 Foreningen for hjertesyke barn
 Filmfront.no
 Charlotte åpner ny danseskole
 Årets Danser 2003 - Charlotte Filberg

Eksterne lenker 
 Charlotte på NRK Nett-TV
 Enjoy Dansestudio – Hjemmeside

Norske dansere
Personer fra Oslo
Peć

Peć, eller Peja, (albansk: Pejë, serbisk: Пећ) er en by og kommune i Kosovo. Byen ligger lengst vest i landet, med grense mot Montenegro i vest og Albania i sørvest.

Bykommunen dekker et område på 602 km² som omfatter byen Peć og 78 landsbyer, delt inn i 28 samfunn. Per 2011 hadde hele bykommunen en befolkning på 96 450 mennesker, hvorav rundt 60 000 bodde i byen.

Byen ligger strategisk ved elven Pećka Bistrica, og var kjent som Pescium under romerne. Geografen Klaudios Ptolemaios nevner den som Siparantum. I middelalderen gjorde den serbiske kongen Stefan Dušan den til et viktig religiøst sentrum på 1300-tallet. Fra 1346 til 1766 var byen sete for den serbiske kirke. Etter Serbias innvasjon i Kosovo under Kosovokrigen i 1999, ble mer enn 80% av alle bygningen enten skadet(1590) eller totalt ødelagte(2774).

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kommunekart for Peć, 2001

Byer i Kosovo
Såpebobler

Såpebobler er luftbobler med en hinne av såpe. 

Såpevannet fåes kjøpt i beholdere med blåseredskap. 

Største målte såpeboble hadde en diameter på 2,3 meter, og ble blåst i Tyskland i 1992.

Referanser 

Leketøy
Fluiddynamikk
Petrologi

Petrologi (fra gresk: πέτρα, petra, «stein» og λόγος, logos, «kunnskap») er vitenskapen om de prosesser som danner bergartene og er et fagområde innen geologi som angår studiet av bergarter og dannelsen av dem.

Ordet litologi var tidligere synonymt med petrografi, men i dag er det en gren innen petrologi som angår makroskopisk håndprøve eller beskrivelse av en blotning.

Det er tre grener av petrologi, som korresponderer med tilsvarende bergartstype: vulkansk, metamorf og sedimentær.

Som selvstendig videnskap ble faget utviklet på 1870-tallet, blant fagets pionerer var Henry Clifton Sorby, Harry Rosenbusch og Auguste Michel-Lévy.

I oljeindustri er petrologi/litologi, eller mer særskilt, logging av slam og leirelag, en grafisk representasjon av geologiske formasjoner som blir boret igjennom, og tegnet en logg av som kalles for en leirelogg. Etter hvert som innholdet av borehullet blir trukket ut blir det tatt prøver av det, undersøkt (vanligvis under et mikroskop) og analysert kjemisk ved behov.

Referanser

Litteratur 
 Best, Myron G. (2002): Igneous and Metamorphic Petrology, Blackwell Publishing. ISBN 1-4051-0588-7
 Blatt, Harvey; Tracy, Robert J.; Owens, Brent (2005): Petrology: igneous, sedimentary, and metamorphic, New York: W. H. Freeman. ISBN 978-0-7167-3743-8
 Dietrich, Richard Vincent; Skinner, Brian J. (2009): Gems, Granites, and Gravels: knowing and using rocks and minerals, Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-10722-8
 Fei, Yingwei; Bertka, Constance M.; Mysen, Bjørn O., red. (1999): Mantle Petrology: field observations and high-pressure experimentation, Houston TX: Geochemical Society. ISBN 0-941809-05-6
 Philpotts, Anthony; Ague, Jay (2009): Principles of Igneous and Metamorphic Petrology, Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-88006-0
 Robb, L. (2005): Introduction to Ore-Forming Processes, Blackwell Science. ISBN 978-0-632-06378-9

Eksterne lenker 
 
 Atlas of Igneous and metamorphic rocks, minerals, and textures - Geology Department, University of North Carolina
 Metamorphic Petrology Database (MetPetDB) - Department of Earth and Environmental Sciences, Rensselaer Polytechnic Institute
 Petrological Database of the Ocean Floor (PetDB) - Center for International Earth Science Information Network (CIESIN), Columbia University
Axel Ekwall (billedkunstner)

Axel Theodor Ekwall (født 27. april 1955) er en billedkunstner fra Oslo. Han har studert grafikk på Statens Håndverks- og Kunstindustriskole Oslo grafikk (1975–1979) og ved Statens kunstakademi (1980–1984). Han er også vært jurymedlem i Unge Kunstneres Samfund og i stipendkomiteen.

Stipend og atelieropphold 
 Bildende Kunstneres Hjelpefonds materialstipend (1985) 
 Bildende Kunstneres Hjelpefond (1986) 
 Bildende Kunstneres Hjelpefonds store stipend (1988)
 Ingrid Lindbäck Langaards fond (1989) 
 Vederlagsfondets stipend (1991) 
 Vederlagsfondets stipend (1992) 
 Vederlagsfondets stipend (1993) 
 Bildende Kunstneres Hjelpefonds materialstipend (1994)
 Vederlagsfondets stipend (1995) 
 Vederlagsfondets stipend (1997) 
 Vederlagsfondets stipend (1998) 
 Bildende Kunstneres Hjelpefonds 3-årige arbeidsstipend (1999-2001)

Utstillinger 

 “Tidskonsept 1 og 2” m/gruppen Lambretta Lakkegata (1983)
 Henie-Onstad Kunstsenter (1984)
 Unge Kunstneres Samfund Oslo (1985) 
 Oslo Kunstforening (1991)
 Galleri LNM Oslo (1994)
 Galleri LNM Oslo (1998)
 Kunstnerforbundet Oslo (2001)

 Kunstnergruppen Lambretta Wang Kunsthandel Oslo (1983)
 Kunstnergruppen Lambretta Henie-Onstad Kunstsenter (1984)
 “Kunst in Norwegen heute” Aachen London (1985) 
 “Fellesatelieet” Klands Brygge København (1985)
 Nordiskt Konstcentrum Sveaborg (1985)
 Juniutstillingen Kunstnerforbundet Oslo (1987)

 UKS Vårutstilling (1980)
 UKS Vårutstilling (1981)
 UKS Vårutstilling (1982)
 Østlandsutstillingen (1982)
 UKS Vårutstilling (1983)
 Østlandsutstillingen (1983)
 Østlandsutstillingen (1984)
 UKS Vårutstilling (1985)
 Høstutstillingen (1986) 
 Østlandsutstillingen (1986)

Eksterne lenker 
 
  Kunstnerforbundet.no: Axel Ekwall

Norske grafikere
Spesialenheten for politisaker

Spesialenheten for politisaker er et norsk statlig organ som har som oppdrag å etterforske saker hvor tjenestemenn i politiet eller påtalemyndigheten er anmeldt for påstått straffbare handlinger begått i tjenesten.

Historikk
Enheten ble opprettet 1. januar 2005. Enheten erstattet da de tidligere tolv særskilte etterforskningsorganene (SEFO).

Virksomhet
Enhetens arbeid styres av straffeprosessloven, påtaleinstruksen og direktiver fra Riksadvokaten.

Rundt 94 prosent av anmeldte saker mot politiet henlegges (2008). Til sammenligning ble ifølge Statistisk sentralbyrå 64,8 prosent av anmeldte saker henlagt (1997).

Kritikk
Spesialenheten har møtt kritikk fra flere kanter for å ikke være faktisk uavhengig. Spesielt det forhold at mange av enhetens ansatte er tidligere politifolk eller påtalejurister har medført at det stilles spørsmål ved uavhengigheten.
  Det har blitt etterlyst en karantenetidordning før politiansatte kan gå over i spesialenheten. Et annet forhold er at de aller fleste saker som etterforskes av enheten ikke ender med tiltale, herunder de 10 alvorligste sakene som enheten har etterforsket siden opprettelsen.. Det har også blitt vist til lang saksbehandlingstid i enhetens arbeid, som pr. desember 2008 var 153 dager (5 måneder) i gjennomsnitt.

Noe av kritikken er tilbakevist i NOU 2009:12 som er utarbeidet av Finstad-utvalget, og gir en grundig gjennomgang av kontrollmekanismer for norsk politi.

Organisering
Enheten er ikke en del av politiet, men er et uavhengig organ som er administrativt underlagt Justis- og beredskapsdepartementet og faglig underlagt Riksadvokaten. Enhetens påtalevedtak kan påklages til riksadvokaten.

Enheten er organisert i en avdeling for saksmottak og innledende etterforsking, en etterforskingsavdeling og en administrativ stab.

Hovedkontoret er på Hamar. Etterforskingsavdelingen har kontorer i Oslo, Bergen og Trondheim.

Referanser

Kilder
Mener det er tette bånd mellom politimestere og Spesialenheten 
http://www.regjeringen.no/nb/dep/jd/dok/nouer/2009/nou-2009-12.html?id=560793

Eksterne lenker
 

Politikontrollorganer
Norske statlige myndigheter
Norsk politi
Etableringer i 2005
Hamar