alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Dogmefilm

Dogmefilm er et konsept som ble introdusert under Cannes filmfestival i 1995 av et dansk kollektiv av filmregissører som kalte seg Dogme 95. Kollektivet ble startet av Lars von Trier og Thomas Vinterberg for å være en motvekt mot kommersialiseringen av filmen og det store fokuset på effektmakeri. 

Dogme 95 ønsket å flytte fokuset over på den gode fortelling ved å utfordre den etablerte måten å tenke filmproduksjon på. Derfor laget de et kyskhetsløfte som regissørene måtte skrive under på. De mest kjente dogmefilmene er Festen (Vinterberg) og Idiotene (Trier).

De ti dogmene

 Filming må gjøres på stedet. Å filme i studioer er strengt forbudt. Rekvisitter kan ikke bringes inn på innspillingsstedet. Er en spesiell rekvisitt nødvendig for handlingen, må den allerede finnes der.
 Lyd må aldri produseres separat i forhold bildene og omvendt. Musikk kan ikke brukes om den ikke allerede finnes der det filmes.
 Kameraet må være håndholdt. Kamerastativ er forbudt. Filmingen må foregå der filmen foregår.
 Filmen må være i farger. Kunstig lys er ikke tillatt. Om en scene får for lite lys må den klippes vekk eller et lite lys kan festes til kameraet.
 Optisk manipulering og bruk av kamerafilter er ikke lov.
 Filmen skal ikke inneholde overfladisk handling (våpen, mordere o.l. bør ikke forekomme).
 Fremmedgjøring i tid og rom er forbudt (filmen foregår her og nå).
 Sjangerfilm aksepteres ikke.
 Filmformatet må være Academy 35mm.
 Regissøren er ikke kunstner og skal derfor ikke krediteres.

Filmer
 Festen (1998) – Thomas Vinterberg
 Idiotene (1998) – Lars von Trier
 Mifunes siste sang (1999) – Søren Kragh-Jacobsen
 The King Is Alive – Kristian Levring
 Lovers – Jean-Marc Barr
 Julien Donkey-Boy – Harmony Korine
 Interview – Daniel H. Byun
 Fuckland – Jose Luis Marques
 Babylon – Vladan Zdravkovic
 Chetzemoka's Curse – Rick Schmidt, Maya Berthoud, Morgan Schmidt-Feng, Dave Nold, Lawrence E. Pado, Marlon Schmidt and Chris Tow
 Diapason – Antonio Domenici
 Italiensk For Begynnere – Lone Scherfig
 Amerikana – James Merendino
 Joy Ride – Martin Rengel
 Camera – Rich Martini
 Bad Actors – Shaun Monson
 Reunion – Leif Tilden
 Et Rigtigt Menneske – Åke Sandgren
 Naar Nettene Blir Lange – Mona J. Hoel
 Strass – Vincent Lannoo
 En Kjærlighetshistorie – Ole Christian Madsen
 Era Outra Vez – Juan Pinzás
 Resin – Vladimir Gyorski
 Security, Colorado – Andrew Gillis
 Converging With Angels – Michael Sorenson
 The Sparkle Room – Alex McAulay
 Come Now
 Elsker dig for evigt – Susanne Bier
 The Bread Basket – Matthew Biancniello
 Dias De Boda – Juan Pinzas
 El Desenlace – Juan Pinzas
 Se til venstre, Der er en svensker – Natasha Arthy
 Residencia – Artemio Espinosa Mc
 Forbrydelser – Annette K. Olesen
 Cosi x Caso – Cristiano Ceriello

Eksterne lenker
 Dogme 95

Filmhistorie
Filmsjangre
Fugo

Fugo-bombene var Japans hemmelige våpen under andre verdenskrig. Den bestod av en hydrogenballong med en antipersonellbombe under. Den var beregnet slik at gassen skulle antenne og ballongen brenne opp ved vestkysten av USA. Japanerne bygget rundt 15 000 slike fugoer under krigen, men de sendte bare i vei 9 300. Man er ikke helt sikre men man regner med at rundt 300 kom frem i USA og Canada. De eneste ofrene for fugoene var en kvinne og fem barn som var på piknik.

Når amerikanerne først hørte om bombene trodde de ikke på det. Den oppfatningen skiftet fort når de begynte å finne et par brukte eksemplarer. Men det var ikke antipersonellbomber amerikanerne var redde for, men derimot muligheten for å bruke ballongene til bakteriologisk og kjemisk krigføring.

Ballongene var omtrent 32 meter i diameter og inneholdt 5791 m³ hydrogen. Man regner med at flesteparten av UFO-observasjonene i USA i siste halvdel av 1940-årene var Fugoer.

 Fordelen med ballongene var at det ikke var nødvendig med japanske mennesker ombord som kunne miste livet i forsøket.
 Ulempen var at de ikke var spesielt nøyaktige.

Våpen fra andre verdenskrig
Luft-til-bakke-bomber
Ballonger (aeronautikk)
Ordfører

En ordfører er valgt som leder av en kommune og som møteleder for kommunestyre eller tilsvarende folkevalgte organ. Dennes valgte stedfortreder kalles varaordfører.

«Ordfører» eller «borgermester» benyttes i norsk språkbruk ofte også som betegnelse på tilsvarende funksjoner i andre land, som alternativ til en ordrett oversettelse eller direkte gjengivelse av den utenlandske tittelen.

Etter kommunestyre- og fylkestingsvalg møtes de folkevalgte til et konstituerende møte. Der velges først formannskap (i fylkeskommunene: fylkesutvalg), deretter velges ordføreren og varaordføreren blant medlemmene av formannskap/fylkesutvalg. Det konstituerende møtet skjer innen utgangen av oktober, og det nyvalgte kommunestyret, formannskapet og ordføreren trer i funksjon rett etter møtet.

Den tilsvarende rolle i en fylkeskommune kalles fylkesordfører. 

Ordføreren er kommunens øverste politiske leder, i motsetning til en rådmann, eller eventuelt et byråd, som er kommunens administrative leder. 

I enkelte kommuner var det forsøk med direkte ordførervalg i lokalvalgene fra 1999 til 2007.

Se også 
 Politisk ordfører, for danske politiske forhold.
 Borgermester

Referanser 

Politiske beskjeftigelser
Befolkning

En befolkning er en mengde mennesker, eller organismer av en særskilt art, innen et spesielt avgrenset område og/eller en sosialt eller etnisk definert gruppe.

Begrepet «befolkning» kan brukes i forbindelse med stedets eller gruppens størrelse (se folketall), sammensetning/identitet (se etnisitet) eller økonomiske/sosiale forhold (se sosiologi).
Demografi er studiet av befolkningen og dens utvikling.
Selve ordet demografi kommer fra det greske ordet demos (folk) og grafi (skrive) og betyr befolkningsbeskrivelse.

Norsk befolkningsstatistikk
Ved den første fullstendige folketellingen i Norge 1769 hadde landet 723 618 innbyggere. Folkemengden viste svært liten vekst frem til 1814, men deretter fulgte en tiårsperiode med mer enn 1,7 % årlig vekst, den sterkeste vekst i landets historie. Folkemengden ble praktisk talt fordoblet 1815–65; den første millionen ble passert 1822, den neste 1890. Veksten ble vesentlig redusert fra 1860-årene, i første rekke som følge av utvandringen til Amerika.

1942 passerte folkemengden 3 millioner, i 1975 4 millioner og i oktober 2000 passerte folkemengden 4,5 millioner, og ved inngangen til 2005 hadde landet 4 606 363 innb. Fra 2005 til 2010 er befolknigen økt til 4 676 305 det vil si en vekst på ca. 70 000 

I 1970-årene ble folketilveksten betydelig lavere enn tidligere, 0,5 % årlig mot 0,9 % og 0,8 % i hhv. 1950- og 1960-årene. Den årlige tilveksten ble ytterligere redusert i 1980-årene og var i perioden 1980–90 som helhet 0,4 % årlig. Lavest var tilveksten i 1984 (0,28 %). Siden har befolkningsveksten igjen økt, men den er noe varierende, i første rekke som følge av svingninger i nettoinnflyttingen fra utlandet. I årene 1986–90 økte folketallet med gjennomsnittlig 0,43 % årlig, og veksten økte i de to følgende femårsperiodene til 0,56 % årlig 1991–95 og 0,60 % 1996–2000. De fire årene 2001–04 økte så landets folketall med gjennomsnittlig 0,57 % årlig.

Stasjonær befolkning
Når befolkningstallets vekst har stabilisert seg, og veksten i befolkningen er lik null, har vi en stasjonær befolkning.
Det er forventet at verdens befolkning blir stasjonær på slutten av århundret, eller på starten av neste århundre.

Verdens mest befolkede by 
Tokyo er verdens største by med en befolkning på 12 millioner i selve byen og 34 millioner når forstedene regnes med.

Asia er den mest befolkede verdensdelen. Antarktis er minst befolket.

Se også 
 Overbefolkning
Liste over land og territorier etter fertilitetsrate

Eksterne lenker 
 Temasider om befolkning, via FN-sambandet
 Befolkningstetthet i Norge fra Statistisk sentralbyrå
 Statistisk sentralbyrå: Befolkning

Demografi
Sosiologi

id:Penduduk#Penduduk dunia
E-post

E-post, forkortelse for elektronisk post, også kalt e-mail etter engelsk, er en elektronisk posttjeneste der dokumenter og meldinger blir sendt fra en datamaskin til en annen over et datanettverk. E-post sendes mellom brukere via e-posttjenere, såkalte SMTP-tjenere, på Internett.

Applikasjonen ble først utviklet av Ray Tomlinson, en programmerer for Bolt, Beranek and Newman (senere BBN Technologies) , i juli 1970. Den første e-postmeldingen lød «qwertyuiop», som er den øverste bokstavrekken på et amerikansk QWERTY-tastatur. I andre sammenhenger har Tomlinson selv uttalt at han ikke husker hva som sto i verdens første e-postmelding, og det bare var en testbeskjed med bare tilfeldige tegn; noe «fullstendig forglemmelig» vas.

Mange moderne epost-programmer er integrert med en digital kalender.

Krøllalfa og meldinger 
En e-postadresse er en identifikator som identifiserer en bruker på et domene. Eksempel: per@eksempel.no, som identifiserer brukeren Per på domenet eksempel.no. Krøllalfa, @, i e-postadresser ble funnet på av Ray Tomlinson fordi han trengte noe som kunne skille navnene til sender og mottaker fra navnene på maskinene de satt på, og valget falt på dette tegnet ettersom det ikke var så ofte i bruk.

Senere har det også blitt utviklet metoder for å sende filer med e-post, samt signere og kryptere e-post (med vanlig e-post er det forholdsvis enkelt å forfalske avsender).

Det er hovedsakelig to måter å bruke e-post på, enten via et vevgrensesnitt som hentes opp i nettleseren, eller ved hjelp av et e-postprogram. Populære e-postklienter er Microsoft Office Outlook, Evolution, Thunderbird, Outlook Express, Lotus, Eudora og KMail. På Macintosh-maskiner brukes gjerne Apples eget e-postprogram Mail.

De to hovedstandardene for henting av e-post er POP3 (Post Office Protocol versjon 3) og IMAP (Internet Message Access Protocol). Den vanligste standarden for sending av e-post heter SMTP (Simple Mail Transfer Protocol).

Spam 
Spam, også kjent som søppelpost eller useriøs e-post, er hovedsakelig i form av uønskede reklamemeldinger og noen ganger svindelforsøk, har økt i takt med nettbrukens utbredelse. De fleste e-post-tjenester og -programmer har nå et innebygget filter som forsøker å skille den uønskede posten fra legitime e-postmeldinger.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Informasjonssystemer
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Lister over norske filmer

I tillegg til listene over norske filmer basert på årstallet de ble utgitt (se malen til høyre) så finnes det også en Liste over Amanda-prisvinnere samt Norges kandidater til Oscar for beste fremmedspråklige film.

Mest sette norske filmer 
Utdypende artikkel: Bestselgende norske filmer 

Ni norske filmer har blitt sett av mer enn én million mennesker. 

 
Filmer fra Norge
Bø

Bø er innmark på og omkring en gård. En bø er gjerne en inngjerdet åker eller eng, og er oftest dekket av gress. Det er et vanlig steds- og etternavn i Norge. Ordet forekommer ofte i sammensetninger eksempelvis Husabø og Sørebø. Det er en norsk kommune med dette navnet, Bø i Nordland, og en tidligere kommune, Bø i Telemark. Som etternavn er skriveformen Bøe vanligere.

Etymologi 

Bø kommer av gammalnorsk bœr, genitiv; bœjar eller bjár, flertall; bœir. Ordet betyr gård og forkommer også i formen by i betydningen bebygget område.

Steder

Kommuner og tettsteder 
 Bø (Nordland) i Nordland
 Bø (Telemark), bygd og tidligere kommune i Telemark

Gårder 

 Bø (Lom), en gård i nedre Bøverdalen i Lom
 Bø (Drangedal) i Drangedal
 Bø (Karmøy) i Karmøy
 Bø (Skånland) i Tjeldsund
 Bø (Randaberg) i Randaberg
 Bø (Hå) i Hå

Andre betydninger 

 Bø! – et utrop brukt for å skremme noen

Personer 
 Alisha Ilhaan Bø (f. 1997), kjent som Alisha Boe, skuespiller 
 Bjarne Bø (1907–1998), norsk skuespiller
 Finn Bø (1893–1962), norsk vise- og revyforfatter og journalist
 Johannes Thingnes Bø (f. 1993), norsk skiskytter 
 Olav Bø (1918–1998), norsk professor 
 Tarjei Bø (f. 1988), norsk skiskytter

Referanser

Se også 
 Boe (andre betydninger)
 Bøe, alternativ skriveform
 Bøen, sentrumsområdet på Rjukan

Etternavn
Norske gårdsnavn
Gjerdrum

Gjerdrum er en kommune på Østlandet i Norge som fra 2020 er en del av Viken fylke. Kommunen ligger i landskapet Akershus og var del av Akershus len, Akershus stiftamt, Akershus amt og Akershus fylke fra middelalderen til 2020.

Beliggenhet 

I nord grenser den til Nannestad, i øst til Ullensaker, i sørøst og sør til Lillestrøm og i vest til Nittedal.

Dagens kommune 

I Gjerdrum bodde det rundt 6000 mennesker i 2011. Kommunen var da blant de raskest voksende i Norge, takket være beliggenheten mellom Oslo og Oslo lufthavn, Gardermoen. Utbyggingen foregikk i hovedsak i skogkanten mot Romeriksåsen; for det meste ble det bygget eneboliger, men fra 1990-tallet ble det også bygget en del leiligheter i kommunesenteret Ask.

Formannskapsdistrikt 

Gjerdrum ble formannskapsdistrikt 1. januar 1838.

Navnet 
Kommunen har i likhet med sognet navn fra Gamle Gjerdrum gård (norrønt: Gerðarvin), hvor første leddet er genitiv av elvenavnet Gerð som igjen kommer fra garðr og betyr grense eller skille, og det siste leddet vin betyr slette eller eng. Navnet skulle da bety grenseelven, gjerdeelven eller elven som skiller eiendommene/markene.

Kommunevåpen 
Kommunevåpenet viser en stilisert skigard.

Kirke 
Gjerdrum kirke er korskirke i tre fra 1686.

Leirskred 

Deler av kommunesenteret Ask ble 30. desember 2020 rammet av et stort kvikkleireskred som tok med seg flere bolighus i boligområdet Nystulia.

Geografi og klima

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Kultur

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted ligger utenfor Gjerdrum Kulturhus. Der er det montert en turbin fra Gjærmåa el-verk med vann rundt, som fungerer som en skulptur. Det står en informasjonstavle ved plassen, som forteller om turbinen, Gjermåa el-verk og samtidig informerer om at stedet er et tusenårssted.

Gravhaugene på Torshov 
Ved Torshov i Gjerdrum er det registrert 16 gravhauger av typen rundhauger og langhauger fra jernalderen. Disse er fordelt på seks lokaliteter og er godt bevart. Gården regnes som en av urgårdene i Gjerdrum og den store ansamlingen av gravhauger tyder på at gården kan ha vært et maktsenter i jernalderen. Gården fikk navnet Torshov i yngre jernalder eller vikingtid og vitner om at den kan ha blitt brukt som et rituelt samlingssted.

Skole

I Gjerdrum ligger Gjerdrum barneskole, Veståsen barneskole og Gjerdrum ungdomsskole. Gjerdrum ungdomsskole vant Statens byggeskikkpris 2010 med følgende begrunnelse: "Gjerdrum ungdomsskole er et arkitektonisk forbilde fordi den danner sted, har en utforming som peker inn i fremtiden og er godt planlagt."

Kjente personer fra Gjerdrum 

Christian Krohg (1777–1828), politiker
Theodor Larsen (1841–1892), Norges siste skarpretter
Olaf Martin Devik (1886–1987), meteorolog, fysiker
Rolf Fladby (1918–1996), historiker
Rosemarie Köhn (1939–2022), teolog, Norges første kvinnelige biskop
Arne Frang (1950–), jazzsaksofonist
Daniel Franck (1974–), profesjonell snøbrettkjører
Nils m/Skils (1980–), rapper

Referanser

Eksterne lenker 
 Kulturminner i Gjerdrum på Kulturnett Akershus
 Kultur i Gjerdrum på kart fra Kulturnett.no

Gjerdrum
Nannestad

Nannestad er en kommune i Osloregionen i Norge som fra 2020 er en del av Viken fylke. Kommunen ligger i landskapet Akershus og var del av Akershus len, Akershus stiftamt, Akershus amt og Akershus fylke fra middelalderen til 2020. Den grenser i nord mot Gran og Hurdal, i øst mot Eidsvoll og Ullensaker, i sør mot Gjerdrum, og i vest mot Nittedal og Lunner.

Tettstedene Maura, Åsgreina, Eltonåsen og Steinsgård ligger i Nannestad og utgjør sammen med Teigebyen de fem største tettstedene og boligområdene i Nannestad. Teigebyen (kommune- og administrasjonssentrum) blir ofte feilaktig kalt Nannestad.

Nannestad kommune er, sammen med Ullensaker kommune, vertskommune for Oslo lufthavn.

Geografi og klima

Befolkningsutvikling

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015 
Kommunen hadde inntil 2017 et Forvaltnings- og økonomiutvalg i stedet for formannskap.

Kirker i Nannestad 
 Bjørke kirke fra 1697
 Nannestad kirke
 Holter kirke
 Stensgård kirke

Kjente personer fra Nannestad 
 Olaf Helset (1892–1960), general og idrettsleder
 Håkon Christie (1922–2010), arkitekt og antikvar
 Hans Haga (1924–2008), leder av Norges Bondelag
 Gard Kristiansen (født 1972), fotballspiller
 Lars Erik Eriksen (født 1954), langrennsløper
 Elisabeth Edland (født 1958), hundekjører
 Tom Eddie Brudvik (født 1960), skuespiller, kjent som Svein fra Hotel Cæsar
 Gry Solberg (født 1966), billedkunstner og grafisk designer 
 Bjørn Dæhlie (født 1967), langrennsløper og forretningsmann
 Thomas Alsgaard (født 1972), langrennsløper
 Katrine Moholt (født 1973), programleder i TV 2
 Silenoz (født 1977), gitarist i black metal bandet Dimmu Borgir
 Vegard Breen (født 1990), syklist
 Ragnhild Haga (født 1991), langrennsløper

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Kulturminner i Nannestad på Kulturnett Akershus
Ullensaker

Ullensaker er en kommune i Osloregionen i Norge som fra 2020 er en del av Viken fylke. Kommunen ligger i landskapet Akershus og var del av Akershus len, Akershus stiftamt, Akershus amt og Akershus fylke fra middelalderen til 2020. Den har  innbyggere (per ). Den grenser i nord til Eidsvoll, øst til Nes, i sør til Lillestrøm, og i vest til Gjerdrum og Nannestad. Kommunen huser, sammen med Nannestad, Norges hovedflyplass, Oslo lufthavn på Gardermoen (OSL).

Geografi og klima

Samfunn 
Ullensaker har hatt en svært kraftig befolkningsvekst de siste årene. Fra år 2000 til 2012 steg innbyggertallet med over 11 000 personer. Ullensaker er landets 26. største kommune mht folketall.

Norges hovedflyplass, Oslo lufthavn, Gardermoen ligger på Gardermoen i Ullensaker kommune. Jessheim er kommunesenter og hadde  innbyggere per .  Tettstedet er nummer  tettsteder i Norge. Jessheim fikk bystatus i 2012. Ullensaker har i tillegg tettstedene Kløfta med  innbyggere (nummer ), Sand med  innbyggere, Borgen med , Sessvoldmoen med  innbyggere og Nordkisa med  innbyggere. Av Råholts  innbyggere bor  i Ullensaker.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015 

Tom Staahle (Frp) tok i 2015 over som ordfører etter Harald Espelund (Frp). I stedet for formannskap hadde kommunen Hovedutvalg for overordnet planlegging.

Forsvaret i Ullensaker 
 Gardermoen flystasjon
 Sessvollmoen leir

Historie 

Ullensaker ble først bosatt for omkring 6.000 år siden.  Navnet kommer utvilsomt fra et gårdsnavn. Tidligere het soknet Ullinshof, og navneskifte fra -hof til -aker kan ifølge Rygh ha sammenheng med flytting av prestegården. Rygh mener at forleddet Ullin etter de stedene det forekommer, må være et meget gammelt gudenavn som ikke kjennes fra annet enn de stedsnavn hvor det forekommer, og at det er usikkert om Ullin er den samme som Ull, eller en helt annen guddom. Ull var sønn av Tors kone Siv, jaktgud og skigud. Stedet der Ullensaker kirke ligger i dag, var tidligere Ullinshov, dvs. hovet til Ulls eller Ullins ære.

Ullensaker lå i et område med tidlig samfunnsdannelse. Den gotiske historikeren Jordanes skrev om et «Raumariciae» mellom Mjøsa og Øyeren. Nord-Europas største gravhaug, Raknehaugen, tyder også på at Ullensaker var et sentralt område.

Over 90 gravfunn i kommunen stammer fra vikingtiden.

Kultur

Kommunevåpen 
Som kommunevåpen bruker Ullensaker et ikke-heraldisk merke. Merket er fra nyere tid, og forestiller guden Ull fra Norrøn mytologi.

Severdigheter 
 Raknehaugen – Nord-Europas største gravhaug.
 Trandumskogen – Et minneområde der 173 nordmenn, 15 sovjetborgere og 6 briter ble henrettet av tyskerne under andre verdenskrig.
 Gardermoen kulturpark – Et område ved Gardermoen flyplass, avsatt til kultur- og næringsformål. Her ligger blant annet Akershusmuseet avdeling Ullensaker museum Sør-Gardermoen, Forsvarets flysamling og SAS Museet.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Ullensaker kino
 Gardermoen kulturpark
Aremark

Aremark er en kommune i landskapet Østfold i Viken fylke på Østlandet i Norge. Den grenser mot Sverige i øst. Ellers omgis den av de norske kommunene Marker i nord, Rakkestad i nordvest og Halden i vest/sørvest.

Haldenvassdraget strekker seg gjennom kommunen. Det er rundt 700 hytter i kommunen.

Folkeetymologien kobler navnet til den ene av to søstre, Ida og Ara, som stelte i stand hver sin bygd i grenseskogene. Trolig stammer navnet fra sammenkoblingen av navnet på sjøen Are og Mark som betyr skog.

Kommunen har sin egen idrettsforening, Aremark IF. De to mest populære sportene foreningen tilbyr er fotball og friidrett. Fotballseksjonen består av følgende lag G13/14, G12, G10, G9, G8, G7, J15/17, J13/14, J12, J10 og et A-lag. Kommunen har også egen svømmehall, som befinner seg i Furulund-anlegget. Dessuten tilbys BMX-bane, treningsbane med kastebur og to fotballanlegg, ett ved Furulund i sentrum, og ett i Bjørkebekk. Det finnes idrettstilbud for alle aldre. I tillegg til dette arrangeres det Elgfestival annenhvert år.

Geografi og klima

Historikk 
Aremark ble opprettet som eget formannskapsdistrikt i 1837. 1. juli 1903 ble kommunen delt, da Øymark ble skilt ut som selvstendig kommune. Aremark hadde 1 881 innbyggere etter delingen, mens Øymark hadde 1 832.

Tusenårssted 
Aremarks tusenårssted er Furulund. Furulundområdet har samfunnshus med møterom og festsal, svømmehall og utendørs idrettsanlegg. Med umiddelbar nærhet til turløype, skole og sentrum blir stedet en naturlig møteplass for bygdefolket ved alle anledninger.

På stedet er det reist en Tusenårsportal i granitt, etter idé av Dag Due. Denne har inskripsjonen «I dag vil bli i går i morgen».

Kommunens tusenårstre ble plantet ved Aremark kirke.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015 
Valgresultater:

Fremmøteprosenten i dette valget var 70,9%

Vennskapsbyer
  Vecpiebalga

Referanser

Eksterne lenker