alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ski-VM 1991

Ski-VM 1991 ble arrangert 7. – 21. februar i Val di Fiemme i Italia.

Langrenn

Menn

10 km klassisk 
11. februar

15 km fristil 
9. februar

30 km klassisk 
7. februar

50 km fristil 
17. februar

4 x 10 km stafett 
15. februar

1. og 2. etappe gikk i klassisk stil, 3. og 4. etappe i fristil.

Kvinner

5 km klassisk 
12. februar

10 km fristil 
10. februar

15 km klassisk 
8. februar

30 km fristil 
16. februar

4 x 5 km stafett 
15. februar

1. og 2. etappe gikk i klassisk stil, 3. og 4. etappe i fristil.

Kombinert

Individuelt (Normalbakke K90 / 15 km) 
7. februar

Lag (Normalbakke K 90 / 3×5 km) 
13. februar

Skihopping

Normalbakke K90 
16. februar

Stor bakke K120 
10. februar

Lag stor bakke K 120 
8. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1991 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1991
Internasjonale mesterskap i Italia
Sport i Italia i 1991
Provinsen Trento
Langrenn i 1991
Skihopping i 1991
Kombinert i 1991
Langrenn i Italia
Skihopping i Italia
Kombinert i Italia
Ski-VM 1997

Ski-VM 1997 ble arrangert i tidsrommet 21. februar – 2. mars i og rundt Granåsen skisenter i Trondheim.

Russland ble mesterskapets beste nasjon med seks gull, og Jelena Välbe ble historisk ved å ta gullmedalje i alle fem langrennsøvelser på kvinnesiden. Norge ble nest beste nasjon med fire gull, med Bjørn Dæhlie (to individuelle gull, én sølv, én bronse, og stafettgull) som den sterkeste utøveren.

Langrenn

Menn

10 km klassisk 
24. februar

10 + 15 km jaktstart 
25. februar

30 km fristil 
21. februar

50 km klassisk 
2. mars

4 x 10 km stafett 
28. februar

Kvinner

5 km klassisk 
23. februar

Ljubov Jegorova hadde best tid i mål, men hun ble diskvalifisert etter å ha avlagt positiv dopingprøve på det forbudte medikamentet bromantan.

10 km jaktstart 
24. februar

15 km fristil 
21. februar

30 km klassisk 
1. mars

4 x 5 km stafett 
28. februar

Kombinert

Individuelt (normalbakke / 15 km) 
22. februar

Lag (normalbakke K90 / 4x5 km) 
23. februar

Skihopping

Normalbakke K90 
22. februar

Stor bakke K120 
1. mars

Lag stor bakke K120 
27. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Kilder 
 1997 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Sport i Trondheim
Sportsarrangementer i Trøndelag
VM i Norge arrangert av FIS
Internasjonale mesterskap i 1997
Sport i Norge i 1997
Langrenn i 1997
Skihopping i 1997
Kombinert i 1997
Langrenn i Norge
Skihopping i Norge
Kombinert i Norge
Ski-VM 1999

Ski-VM 1999 ble arrangert i Ramsau am Dachstein i Østerrike. Storbakkeøvelsene ble arrangert i Bischofshofen.

Langrenn

Menn

10 km klassisk 
22. februar

Jaktstart (10 km klassisk + 15 km fristil) 
23. februar

30 km fristil 
19. februar

50 km klassisk 
28. februar

4 x 10 km stafett 
24. februar

Kvinner

5 km klassisk 
22. februar

10 km jaktstart 
23. februar

15 km fristil 
19. februar

30 km klassisk 
27. februar

4 x 5 km stafett 
26. februar

Kombinert

Individuelt sprint (normalbakke K90 / 7,5 km langrenn)
27. februar

Individuelt (normalbakke K90 /15 km)
20. februar

Lag (storbakke / 4x5 km) 
25. februar

Skihopping

Normalbakke K90 
26. februar

Stor bakke K120 
21. februar

Laghopping stor bakke
20. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Eksterne lenker
 FIS Resultatside langrenn hos FIS-Ski.com
 FIS Resultatside hopp hos FIS-Ski.com
 FIS Resultatside kombinert hos FIS-Ski.com

Kilder 
 1999 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 1999
Internasjonale mesterskap i Østerrike
Sport i Østerrike i 1999
Langrenn i 1999
Skihopping i 1999
Kombinert i 1999
Langrenn i Østerrike
Skihopping i Østerrike
Kombinert i Østerrike
Ski-VM 2001

Ski-VM 2001 ble arrangert 15. – 25. februar i Lahtis i Finland. 30 km langrenn for kvinner måtte avlyses på grunn av sterk kulde (-23 °C).

Konkurransene ble overskygget av dopingskandalen blant de finske langrennsløperne. Finlands stafettlag for herrer (1.-plass) og kvinner (2.-plass) ble diskvalifisert.

Langrenn

Menn

Sprint 
21. februar

15 km klassisk 
15. februar

Jari Isometsä gikk til fjerdeplass, men ble diskvalifisert etter å ha avlagt en positiv dopingtest.

30 km klassisk 
19. februar

50 km fristil 
25. februar

20 km jaktstart 
17. februar

10 km klassisk etterfulgt av 10 km fristil.
Jari Isometsä gikk til andreplass, men ble diskvalifisert etter å ha avlagt en positiv dopingtest.

4 x 10 km stafett 
22. februar

Det finske stafettlaget kom først i mål, men ble diskvalifisert etter at Janne Immonen, Mika Myllylä og Harri Kirvesniemi avla en positiv dopingtest.

Kvinner

Sprint 
21. februar

10 km klassisk 
20. februar

15 km klassisk 
15. februar

10 km jaktstart 
18. februar

5 km klassisk etterfulgt av 5 km fristil.

4 x 5 km stafett 
23. februar

Det finske laget kom på 2.-plass, men ble diskvalifisert etter at Milla Jauho og Virpi Kuitunen avla positiv dopingtest.

30 km fristil 
Øvelsen ble avlyst på grunn av kulde.

Kombinert

Individuell sprint (stor bakke K116 / 7,5 km) 
24. februar

Individuelt (normalbakke K90/ 15 km) 
15. februar

Lag 
20. februar

Skihopping

Normalbakke 
23. februar

Stor bakke
19. februar

Laghopp normalbakke 
25. februar

Laghopp stor bakke
21. februar

Medaljestatistikk

Nasjoner

Eksterne lenker
 FIS Resultatside langrenn hos FIS-Ski.com
 FIS Resultatside hopp hos FIS-Ski.com
 FIS Resultatside kombinert hos FIS-Ski.com

Kilder 
 2001 World Championships hos skisport365.com

Ski-VM
Internasjonale mesterskap i 2001
Internasjonale mesterskap i Finland
Sport i Finland i 2001
Sport i Lahtis
Langrenn i 2001
Skihopping i 2001
Kombinert i 2001
Langrenn i Finland
Skihopping i Finland
Kombinert i Finland
Lunner kirke

Lunner kirke er en steinkirke fra 1100-tallet som ligger på Lunnertoppen i Lunner kommune i Viken.

Historie
Lunner kirke ble bygget av stein og var opprinnelig en enskipet langkirke med et rundt steintårn. På bildet er skipet i den opprinnelige steinkirken delen til høyre.

I 1780-årene ble kirken ombygd til korskirke og det opprinnelige runde kirketårnet revet. De nyere delene kan man se til venstre på bildet.

De nyere delene i tre ble restaurert i 1987–1988, og da ble fundamentet til det runde steintårnet i vest avdekket – det eneste kjente runde kirketårnet i Norge. Over denne tårnfoten ble det etter restaureringen lagt et glassgolv slik at gjester i kirken kan se den opprinnelige konstruksjonen.

Den ytre diameteren på tårnet er 5,4 m. Det hadde inngang i vest, og det indre tårnrommet hadde bare en diameter på 2,8 m.

Kirkens middelalderdel i stein er fortsatt ikke restaurert.

Steinfigurer

Det er utvendig ti uthugde figurer i veggene på den gamle delen av kirken. Den ene viser en løve med gapende kjeft. Så følger en kentaur som skyter med bue på relieff 2. Relieff 3 viser en mann som griper seg om skjegget med den ene hånden.

Disse figurene er plassert på steinkirkens sør- og østvegg, og på sakristiet. På hver side av portalen finner vi to langsmale relieffer. Det til høyre har to engler som bøyer seg mot hverandre og det til venstre tre mannsansikt omgitt av en ranke.

En vet ikke helt hvor de har vært plassert opprinnelig, men de skal være eldre enn det utvidete koret. Det er sannsynlig at de kan ha stått på det eldste koret og på vesttårnet. Relieffene er laget i sandstein, som er et sjeldent materiale i dette området. Det er mulig at det kan være flere skulpturer i grunnmuren. Ingen annen bygdekirke har så mange skulpturer i stein.

Et sagn forteller at Olav den hellige skal ha startet byggearbeidet.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker
 Lunner kirkelige fellesråd
 
 Bilder av kirken
 

Norske middelalderkirker i stein
Kirker i Lunner
Kirker i Hadeland og Land prosti
Religiøse bygninger fra 1100-tallet
Kulturminner i Lunner
Korskirker i Norge
Asbjørn Stein
Åbjøra kraftverk

Åbjøra kraftverk ligger i Nord-Aurdal kommune i Innlandet fylke.

Kraftverket ble bygget i årene 1949–1951, og ble ombygget i 2002. Det har francisturbin på 94 MW, og midlere årsproduksjon er på 519 GWh.

Opprinnelig var det tre doble peltonturbiner som ga en samlet effekt på 81 MW. Ombygging til francisturbin har gitt en økning på 13 MW. Det kommer delvis av at fallhøyden er øket med 15 meter, fordi en francisturbin kan plasseres under vannspeilet.

Kraftverket utnytter en fallhøyde på 442 meter fra Ølsjøen ned til utløpet ved Aurdalsfjorden.

Kraftverket har en slukeevne på 24 m³/s.  Åbjøra har et nedbørsfelt på 871 km², og i tillegg til inntaksmagasinet er det regulering på Helin, Flyvatn, Storevatnet og Tisleifjorden.

Kraftverket eies av Skagerak Kraft.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft
 Skagerak Kraft

Begnavassdraget
Vannkraftverk i Innlandet
Kraftverk i Nord-Aurdal
Skagerak kraft
Statkraft
Kraftverk etablert i 1951
Kraftverk etablert i 2002
Odd Klippenvåg

Odd Klippenvåg (født 22. mai 1951 i Vågan i Lofoten) er en norsk forfatter, bosatt i Oslo.

Klippenvåg vokste opp i Vågan i Lofoten inntil han flyttet til Oslo i 1970. Han utdannet seg til cand. philol. ved Universitetet i Oslo, med fagene tysk, historie og nordisk. I 1996 avsluttet han sitt engasjement i den videregående skolen og ble forfatter på heltid.

Klippenvåg debuterte med romanen Nattbilde i 1978 og har siden utgitt en rekke romaner og noveller. Noen tematiserer homofilt samliv, blant dem er romanen Otto, Otto og novellesamlingen Body & Soul. Han har også skrevet en trilogi over klassiske komponisters liv og levnet. Den består av romanene Bruckner. En lengsel, Camille (om Saint-Säens) og Prins Carlo (om Gesualdo).

I 1998 ble Odd Klippenvåg tildelt Havmannprisen for novellesamlingen Body & Soul, i 2014 mottok han Riksmålsforbundets litteraturpris for romanen Ada og i 2021 ble han tildelt Ungdommens kritikerpris for novellesamlingen En lykkelig gift mann og andre noveller.

Bibliografi 
 Nattbilde – roman (1978)
 Ingen fugl Fønix – noveller (1979)
 Otto.Otto – roman (1983)
 Det sønderknuste hjertet – roman (1985)
 Dagers ende – roman (1987)
 Triptykon – roman (1989)
 Et virkelig liv – roman (1991)
 Utsatt hjemkomst – roman (1996)
 Bruckner – en lengsel – roman (1997)
 Body & Soul – noveller (1998)
 Forventninger og innfrielse – noveller (2000)
 Camille – roman (2001)
 Et spørsmål om trøst – noveller (2003)
 Prins Carlo – roman (2005)
 Nord og andre noveller – noveller (2006)
 Tingenes tilstand – roman (2008)
 Sikadene – noveller (2009)
 Ljublju – roman (2011)
 Et personlig anliggende – roman (2013)
 Ada – roman (2014)
 En enda større ensomhet – noveller (2016)
 Et elskelig menneske – roman (2018)
 En lykkelig gift mann : og andre noveller – noveller (2020)
 I skyggen av Eiliv – roman (2022)

Priser 
 Havmannprisen 1998, for Body & Soul
 Riksmålsforbundets litteraturpris 2014, for Ada.
 Ungdommens kritikerpris 2021, for En lykkelig gift mann
 Havmannprisen 2020, for En lykkelig gift mann

Referanser

Eksterne lenker 
 *Presentasjon av Odd Klippenvåg i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
 Odd Klippenvåg i Cappelen Damm Forlag
 Odd Klippenvåg i NRK Forfatter
 Raimund Wolfert: Das Leben, wie es ist: Dem Norweger Odd Klippenvåg gelingt Romandebüt auf Deutsch, s. 34-37. (pdf) 

Norske romanforfattere
Norske novellister
Vinnere av Havmannprisen
Personer fra Vågan kommune
Fødsler i 1951
Kristkirken i Bergen

Kristkirken i Bergen er en evangelisk menighet i Bergen. 

Kristkirkens motto er Sammen i Kristus, Familien og Samfunnet.

Nåværende pastor i menigheten er Håvard Berger.

Referanser 

Menigheter i Bergen
Mandalselvi

Mandalselvi er en elv i Seljord kommune i Telemark. Den har utspring fra Sundsbarmvatnet og er 5,7 kilometer lang. Den løper sammen med Åmotsdalsåi og danner Flatdøla. Systemet er en del av Skiensvassdraget.

Referanser 

Elver i Vestfold og Telemark
Skiensvassdraget
Seljords geografi
Flatdøla

Flatdøla er en elvestrekning i Seljord kommune i Telemark. Den starter der hvor Mandalselvi møter Åmotsdalsåi, og munner ut i Flatsjå. Elva er en del av Skiensvassdraget.

Referanser 

Elver i Vestfold og Telemark
Skiensvassdraget
Seljords geografi
Dødesvatn

Dødesvatn (nordsamisk: Devddesjávri) er en innsjø i Målselv kommune i Troms og Finnmark. Den er regulert som magasin for Dividalen kraftverk.

Referanser 

Innsjøer i Målselv
Målselvvassdraget
Reservoarer i Troms og Finnmark
Straumvatnet (Sørfold)

Straumvatnet er en innsjø i Sørfold kommune i Nordland.

Referanser 

Innsjøer i Sørfold
Ogge

Ogge er en innsjø i kommunene Birkenes og Iveland i Agder. Innsjøen ligger om lag 40 km nord for Kristiansand og har 360 holmer og skjær. Det er 17 km fra Sirekilen i sør til Lølandsfjorden i nord. Det har vært planer om å bygge hyttefelt nær innsjøen, men de ble stoppet, det samme gjorde planene om å regulere vassdraget. Området ved Ogge er også brukt til arrangementet Ogge Triathlon.

Padling 
Ogge er et populært sted for padling, og det er tilrettelagt med mange leirplasser med utedo og grill på holmene i innsjøen. Svært lite av strandsonen er privateid. På en padletur kan man se elg og bever, det er et rikt fugleliv ved innsjøen, og man har fått aure på over to kilo i vannet. Fvn.no meldt at det ble satt rekord med en ørret på 6.7 kilo.

Fotnoter 
https://www.fvn.no/nyheter/lokalt/i/vLr4w/Denne-orreten-slar-alle-rekorder-i-Ogge

Referanser

Kilder 
Harald Flå og Lars Verket: Padlegleder i sør, ISBN 82-90164-04-1
Kjetil Reite: Ett døgn på Ogge. Fædrelandsvennen God Helg 21. juni 2008 side 20-21

Eksterne lenker 
 Ogge padleguide

Innsjøer i Agder
Innsjøer i Birkenes
Ivelands geografi
Tovdalsvassdraget
Storvatnet (Harstad)

Storvatnet er en innsjø i Harstad kommune i Troms og Finnmark. Den ligger øst på Hinnøya og har et areal på . Sjøen har utløp via Gausvikelva til Tjeldsundet. Storvatnet er reguleringsmagasin for kraftverkene i Gausvikelva, og en demning ved utløpet regulerer vannstanden mellom 128,5 og 136 meter over havet, og gir et magasinvolum på 38 mill. kubikkmeter.

Storvatnet er den største innsjøen på Hinnøya. Den største og viktigste tilløpselva er Dalelva. Andre tilløpselver er Skjetneskarelva og Dagborelva. Øst for Storvatnet og over mot Svartevatnet ligger flere myrer med et rikt fugleliv og området er også mye brukt til småviltjakt.

Fv14 passerer langs nordenden av vatnet, med bebyggelse i tilknytning til veien. Rundt Storvatnet ligger en rekke hytter.

Referanser 

Innsjøer i Harstad
Reservoarer i Troms og Finnmark
Super Furry Animals

Super Furry Animals (også kjent som SFA, the Furries og the Super Furries) er et walisisk rockeband, som sjangermessig kan plasseres som psykedelisk rock og elektronisk eksperimentasjon.

Starten

Bandet ble grunnlagt i Cardiff og springer ut i fra flere andre Walisiske band og teknogrupper i området (Dafydd Ieuan, Gruff Rhys og Guto Pryce hadde spilt sammen siden tidlig på 1990-tallet og hadde vært på turné i Frankrike som en teknogruppe). De to andre medlemmene av bandet er Huw Bunford og Cian Ciaran. De startet med å skrive sanger og i 1995 fikk de kontrakt med Ankst, en Walisisk plateselsskap-label. Bandet blir sett på som en del av den Walisiske renesanssen innen musikk (og kunst og litteratur) på 1990-tallet. Andre walisiske band fra den samme tiden er Catatonia, Gorky's Zygotic Mynci og the Manic Street Preachers. 

Skuespilleren Rhys Ifans var en kort stund vokalist i bandet, før de slo igjennom nasjonalt.

Navnet
Navnet på bandet kom fra T-skjorter som Gruffs søster trykte. Hun lagde Super Furry Animals-T-skjorter for mote- og kunstnerkollektivet Acid Casuals (varianter av dette navnet har dukket opp gjennom hele SFAs karriere, for eksempel i deres sang «The Placid Casual» og deres egen plateselskaplabel Placid Casual.)

Diskografi

Studioalbum
Fuzzy Logic (20. mai , 1996) – UK #23
Radiator (25. august, 1997) – UK #8
Guerrilla (7. juni, 1999) – UK #10
Mwng (15. mai, 2000) – UK #11
Rings around the World (23. juli, 2001) – UK #3
Phantom Power (21. juli, 2003) – UK #4, NOR #36
Love Kraft (22. august, 2005) UK #19

Samleplater og remixalbum
Out Spaced (23. november, 1998) – UK #44
Phantom Phorce (19. april, 2004) [Limited]
Songbook: The Singles (4. oktober, 2004) – UK #18

Eksterne lenker 
 

Britiske rockegrupper
Ørsjøen

Ørsjøen er en innsjø som ligger i Halden kommune i Viken. Sydenden ligger ved Prestebakke, og den strekker seg nordover i retning Store Erte.

For padlere er det ideelt å legge ut fra Prestebakke i syd eller helt i nord ved Torgalsbøen.

Traktene rundt Ørsjøen og Ertemarka (skogsområdet nord og nordvest for denne) er innenfor det området der en norsk-svensk ulvestamme har eller har hatt sitt revir.. Hyppige observasjoner har vært gjort, og flere hunder er revet eller bitt ihjel av ulv, også i Ertemarka og ved Ørsjøen. Observasjonene har riktig nok blitt færre i det siste, og det er reist spørsmål om hele flokken er drevet ut av territoriet.

Referanser 

Innsjøer i Halden
Enningdalsvassdraget
Sandvatnet (Forsand)

Sandvatnet er en innsjø på grensen mellom Sandnes og Hjelmeland kommuner i Rogaland. Innsjøen ligger i fjellområdet mellom Årdal i nord og Lysefjorden i sør. Fylkesvei 661 eller Songesandvegen følger Sandvatnets østside. 

Innsjøen har utløp til elva Sandvassåna, som utgjør den øverste delen av Ullestadåna. Vannmassene renner først gjennom Sandvassjuvet før de havner i Beinskjervatnet i Lyngsheia. 

I den østre delen av innsjøen ved Eidamoen blir Litla Sandvatnet delt av fra Sandvatnet med et smalt eid. Her går Songesandvegen over med en bro.

Referanser

Eksterne lenker 
Værvarsel for Sandvatnet på Yr.no

Innsjøer i Sandnes
Innsjøer i Hjelmeland
Forsand
Langeidvatn

Langeidvatn er en innsjø i Vinje kommune i Telemark. Den består av øvre og nedre Langeidvatn, som er demt opp til samme nivå. Innsjøen har utløp til elva Vai (eller Vaåi), ei sideelv til Kjela. Vai er oppdemmet ved Vadtjønni, som er inntaksmagasin med rørgate til Haukeli kraftverk, som ligger like nedenfor Vais munning i Kjela.

Referanser 

Innsjøer i Vinje
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Vest-vassdraget
Store Buevannet

Store Buevannet (nordsamisk: Stuorra Dávgejávri) er en innsjø i Berlevåg kommune i Troms og Finnmark. Den er regulert som magasin for Kongsfjord kraftverk.

Referanser 

Innsjøer i Berlevåg
Reservoarer i Troms og Finnmark
Kongsfjordvassdraget
Granasjøen

Granasjøen er en kunstig innsjø som ligger på Nerskogen ved fylkesvei 512 i Rennebu kommune i Trøndelag. 

Innsjøen ble dannet ved bygging av en demning over elva Grana ved Nerskogen. Den er reguleringsmagasin for Grana kraftverk, som ligger ved Grindal og gir et fall på 462 m fra magasinet. Vannet ledes til kraftverket i en 10 km lang tunnel. Demningen er av steinfyllingstypen og fylkesveien går langs toppen av demningen. Laveste vannstand er 610 moh., høyeste er 650 moh. Sjøen har en største utstrekning på  og et magasinvolum på 144 millioner kubikkmeter.

Utbyggingen av Orkla og Grana-vassdraget ble gjennomført først på 1980-tallet. Oppdemmingen av Granasjøen vakte store protester før og etter vedtaket i 1978, og det kom til aksjoner i Granadalen. Da Innerdalen og Granadalen ble foreslått neddemt, vakte det politiske protester både fra lokalsamfunnene, naturverngrupper, og Landbruksdepartementet. Foruten naturhensynene var også landbruket i dalene viktig, Utbyggingen av Granasjøen førte til neddemming av et jordbruksområde i Nerdalen i Rennebu som ble nydyrket før og etter andre verdenskrig. 

Granasjøen er fiskevann, og båt kan leies ved vannet. Ved sjøen er det også mulighet for camping og annen overnatting. Granasjøen brukes til seilbrett.
En av elvene som renner ut i Granasjøen er Hela som renner gjennom Heldalen.

Referanser 

Innsjøer i Rennebu
Kraftverkene i Orkla DA
Reservoarer i Trøndelag
Orklavassdraget
Bitdalsvatnet

Bitdalsvatnet er en lang og smal innsjø i Vinje kommune i Telemark. Innsjøen har tilløp fra flere mindre vann på Hardangervidda, mens utløpet er elva Bitu, som renner ut i Totak ved Rauland. Sjøen er en del av Skiensvassdraget. Den er regulert som magasin for Songa kraftverk.

Fotnoter

Referanser 

Innsjøer i Vinje
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Vest-vassdraget
Rihpojávri

Rihpojávri er en innsjø i Storfjord kommune i Troms og Finnmark. Den er hovedmagasin for Skibotn kraftverk. Innsjøen har utløp til Rihpojohka, ei sideelv til Skibotnelva.

Referanser 

Innsjøer i Storfjord
Reservoarer i Troms og Finnmark
Skredvatn

Skredvatn (også omtalt som Skrevatn eller Skreevatn) er en innsjø i kommunene Fyresdal og Tokke i Telemark. Den har utløp via Folsetelva til Vråvatn, og det viktigste tilløpet er Åmdalsåi fra vest. Skredvatn er regulert som magasin for Osen kraftverk.

Referanser 

Innsjøer i Tokke
Innsjøer i Fyresdal
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Arendalsvassdraget
Virdnejávri

Virdnejávri er en innsjø i Alta og Kautokeino kommuner i Troms og Finnmark. Innsjøen er magasin for Alta kraftverk og reguleres mellom 265 og 200 moh.

Referanser 

Innsjøer i Kautokeino
Innsjøer i Alta
Reservoarer i Troms og Finnmark
Alta-Kautokeinovassdraget
Kjørull

Kjørull er en innsjø i Nissedal kommune i Telemark. Hovedtilløp og utløp skjer via Nisserelva, like før denne løper sammen med Fyresdalsåna og danner starten på Nidelva, hovedelva i Arendalsvassdraget. Innsjøen er regulert som magasin for Høgefoss kraftverk.

Referanser 

Innsjøer i Nissedal
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Kjelavatn

Kjelavatn er en innsjø i Vinje kommune i Telemark. Innsjøens hovedtilløp er Kjela fra Ståvatn, og Kjela er også utløpselva. Kjelavatn er oppdemmet og regulert som magasin for Kjela kraftverk. Vannstanden kan reguleres mellom 944 og 918 moh.

Referanser 

Innsjøer i Vinje
Reservoarer i Vestfold og Telemark
Vest-vassdraget
Tom Henning Hovi

Tom Henning Hovi (født 15. januar 1972 i Gjøvik) er en norsk tidligere fotballspiller som spilte for Vålerenga fra 1998 og ut 2006-sesongen. Han var også kapteinen i laget fra og med sesongen i 2000. Han var opprinnelig en venstreback, men ble omskolert til midtstopper i sin siste sesong.

Hovi begynte sin karriere i Gjøvik Sportsklubb. Han gikk til Ham-Kam i 1992, og fikk totalt 72 kamper for Hamarklubben. I 1995 ville den engelske klubben Charlton kjøpe Hovi etter et låneopphold, men Ham-Kam avslo budet på 750 000 kroner. Hovi fikk to kamper for Charlton. I 1996 gikk Hovi til Skeid i en overgang verdt 250 000 kroner. I Skeid spilte Hovi både midtbane og forsvar, og fikk totalt 49 kamper og 5 mål. Da Skeid rykket ned etter 1997-sesongen signerte Hovi for Vålerenga.

Debuten for Vålerenga kom på Åråsen i tredje serierunde 27. april 1998, i en kamp Vålerenga tapte 3-2 for Lillestrøm. Sin første kamp fra start fikk Hovi i hjemmekampen på Bislett mot Bodø/Glimt. Hovi fikk totalt 22 kamper i sin første sesong for Vålerenga.

Sesongen etter ble Hovi fast på laget, og spilte 24 av 26 kamper, alle fra start. De to kampene han sto over var på grunn av for mange gule kort.

I 2000 ble Hovi utpekt til lagkaptein av trener Tom Nordlie. Hovi fikk 24 kamper denne sesongen som til slutt endte med nedrykk. Året etter spilte Vålerenga seg til opprykk – i en sesong Hovi fikk 19 kamper.

Sesongen 2002 ble nok en opptur for Hovi og Vålerenga. Sesongen endte med et norgesmesterskap og en anstendig syvendeplass i Tippeligaen. Hovi fikk 25 kamper denne sesongen.

I 2003 fikk Hovi 24 kamper, i en sesong der Vålerenga unngikk nedrykk med et nødskrik. I sølvsesongen året etter fikk Hovi også 24 kamper.

I 2005 ble Vålerenga seriemestere, men Hovi mistet store deler av sesongen på grunn av skader. Det ble bare 14 kamper denne sesongen.

I 2006 hadde Hovi sin siste sesong i Vålerenga, og fikk 21 kamper i serien. Hovi ble dermed historisk i Vålerenga med flest eliteseriekamper for Vålerenga, med 178 eliteseriekamper totalt.

Av Vålerengas supportergruppe Klanen har Hovi fått kallenavnet «Kong Henning Hovi».

Hovi er også den spilleren med flest europacupkamper for Vålerenga med 13 kamper.

Karriere som spiller 
(Sist oppdatert 3. mai 2007)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  vpn.no om Hovis rekorder

Norske fotballspillere
Fotballspillere for HamKam
Fotballspillere for Skeid Fotball
Fotballspillere for Vålerenga Fotball
Norske fotballspillere i England
Fotballspillere for Charlton Athletic FC