Telemarkskanalen

Telemarkskanalen er vannveien fra Skien til Dalen i Telemark med tre kanaler med sluseanlegg i Telemarksvassdraget.

Norsjø–Skienkanalen, med slusene i Skien og ved Løveid ble bygget i perioden 1854–1861, og er den eldste av de to kanalene. Denne kanalen forbinder Norsjø med Bryggevannet i Skien, og med Frierfjorden i Bamble. Elvestrekningene mellom Norsjø og Frierfjorden heter Farelva (en sidegrein av denne ved Skotfoss, der kanalløpet går, heter Meierelva) og Skienselva, som i Porsgrunn endrer navn til Porsgrunnselva.

Bandak–Norsjøkanalen eller Bandakkanalen er den andre opprinnelige kanalen og ble åpnet i 1892. I Europa ble denne kanalen i europeiske reisehåndbøker betegnet som et «verdens åttende underverk» da den var ferdig. De naturlige, men regulerte innsjøene og elvestrekningene langs Bandakkanalen heter Bandak, Strauman, Sundkilen, Kviteseidvatn, Fjågesundstraumen, Flåvatn, Straumen, Apalnesfjorden, Eidselva og Norsjø. De store innsjøene langs Bandakkanalen (Bandak, Kviteseidvatn og Flåvatn) kalles Vestvannene. Bandak–Norsjøkanalen ble fredet fra 19. juni 2017.

Tradisjonelt har man også omtalt vannveien fra Heddalsvatnet ned Sauarelva til Norsjø ved Ulefoss som «Østkanalen». «Kanal» er i denne sammenheng objektivt en feil betegnelse, ettersom en kanal er gravd ut av mennesker, enten mellom eller langs vassdrag. Betegnelsen er likevel funksjonell, og altså et historisk faktum.

Fløtningskanal

Ferdselsåre 

I Telemarkskanalen er det 8 sluser som tilsammen består av 18 slusekammer (løftekammer). Vannveien mellom Skien og Dalen i Telemark er 105 km lang og har en høydeforskjell (løftehøyde) på 72 m. Det største sluseanlegget er Vrangfoss som har fem slusekammer og en løftehøyde på 23 m.

Sluseoversikt:

Maksimummål for trafikk i Telemarkskanalen:

Båter 

Passasjerbåtene MS «Henrik Ibsen» og MS «Victoria» går per 2018 i turisttrafikk fra Skien til Dalen (og Dalen Hotell) i Tokke kommune. Båtene tar på sine daglige turer opp og ned kanalen avstikkeren inn Sundkilen til Kviteseidbyen. MS «Victoria» har trafikkert Telemarkskanalen siden 1882.

Tusenårssted 
Kanalen er Telemarks tusenårssted.

Arkivet etter Telemarkskanalen 
 

Arkivmaterialet etter de to anleggene Norsjø-Skienskanalen og Bandak-Norsjøkanalen er holdt samlet under navnet Telemarkskanalenes arkiv. De to anleggene hadde tidvis felles administrasjon og arkivdanning, og det er dels felles og dels separate arkivserier for de to virksomhetene. Arkivet dekker tidsrommet fra anleggsperiodens start i 1850-årene og frem til rundt 1980, og består av protokoller som møtebøker, journaler og kopibøker, dokumentpakker, kart, tegninger, profiler og foto. Kanaltrafikken er godt dokumentert og i arkivet er det detaljerte opplysninger om transport av passasjerer og ulike varesalg. Det er egne sluseprotokoller som har blitt ført fortløpende ved slusene, med opplysninger om skipene som passerte, eierne, skipperne og last. Arkivet er svært godt bevart og gir detaljert bilde av hvilken rolle kanalanleggene har spilt i nærings- og samfunnslivet.

Arkivet oppbevares ved Statsarkivet i Kongsberg, og er på lista over Norges dokumentarv.

Fredning 
Bandak–Norsjøkanalen ble fredet som teknisk kulturminne av riksantikvaren 19. juni 2017. I tillegg til selve kanalkonstruksjonen er også seks sluser og åtte kaier med i ferdningen.

Annet 
Søndag 26. august 2012 sendte NRK programmet Telemarkskanalen minutt for minutt.

Se også 
 Storstraum–Småstraumkanalen
 Haldenkanalen
 Spangereidkanalen

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Skiensvassdraget og Telemarkskanalen – en samling kunnskap, fra Fylkesbiblioteket i Telemark. Forfatter Ole Bjørn Ulsnæs.
 Nettsted for Telemarkskanalen FKF, et fylkeskommunalt foretak som drifter kanalen på vegne av eieren, Telemark fylkeskommune
 Katalog over arkivmaterialet - Telemarkskanalenes arkiv
 Arkivmagasinet 2/12 - Norges dokumentarv
 Om Telemarkskanalenes arkiv på Statsarkivet i Kongsbergs nettsider

 
Sjøfart i Vestfold og Telemark
Transportbyggverk i Vestfold og Telemark
Tusenårssteder
Severdigheter i Vestfold og Telemark
Skiensvassdraget
Privatarkiv fra Telemark
Telemarks samferdselshistorie