Krigsbarn

Krigsbarn er et uttrykk som av noen brukes for å betegne barn som er født eller oppvokst under en krig og som har blitt spesielt berørt av krigen på en eller annen måte.

Den norske regjering definerer «krigsbarn» som «personer født i årene 1940-46 av norsk mor og far som var soldat i den tyske okkupasjonshæren». Arkivverket definerer «krigsbarn» som «barn med norsk mor og tysk far født 1940-45».

Krigsbarn under andre verdenskrig

Krigsbarn med norsk mor og tysk far
Norske krigsbarn fra andre verdenskrig ble tidligere nedsettende kalt «tyskerunger», og var i flere tiår etter krigen i varierende grad (avhengig bl.a. av forhold som sted og sosial klasse) utsatt for forfølgelse, mobbing eller stigmatisering i det norske samfunnet. Man antar at det ble født minst ti-tolv tusen slike barn i Norge mellom 1940 og 1946. Det nøyaktige antallet er usikkert fordi mange mødre fortiet hvem faren var, og mange fedre forble også ukjente.

For mange norske krigsbarn har familiebakgrunnen ført til store belastninger under oppveksten. Deres tyske far hadde vært soldat i en forhatt okkupasjonsmakt, og den utbredte forakten overfor tyskerne og alt tysk holdt seg i flere tiår etter krigen. Også mødrene deres ble ofte møtt med hat, ydmykende behandling og utstøting i sitt lokalsamfunn, ikke sjelden med bakgrunn i hevnlyst og samtidens fordømmende seksualmoral der utenomekteskapelige barn ble ansett som mindreverdige. Mor og barn fikk heller ingen støtte i storsamfunnet, for eksempel gjennom beskyttende lover eller støtteordninger.

Krigsbarna ble ofte skilt fra sin mor, og fikk da en oppvekst preget av ustabilitet med korte eller lengre opphold på ulike institusjoner eller hos fosterforeldre. Særlig barnehjemsbarna ble rammet av svært utbredte fordommer og negative holdninger og - i likhet med andre barnehjemsbarn på denne tiden - ofte ofre for overgrep, misbruk og et lite barnevennlig regime. Noen av barna vokste opp i den tyske Lebensborn-avdelingen i Oslo som skulle tjene nasjonalsosialistiske rasehygienske mål. Dessuten ble en del sendt til Tyskland. Barn som havnet på barnehjemmet Sonnenwiese (tysk for «sol-eng») ved Kohren-Sahlis i Sachsen samme år som filmen Liten Ida basert på romanen av Marit Paulsen. Siden fulgte Skammens barn (1986) av journalist Veslemøy Kjendsli og Fire søsken av Willy Ustad, en serie underholdningsromaner om norsk etterkrigshistorie og skjebner i skyggen av andre verdenskrig. I 2016 viste NRK Brennpunkt filmen Tyskerungene av den svenske regissøren Per Anders Rudelius.

Krav om erstatning til krigsbarna for påførte lidelser etter krigen ble avslått av det norske rettsvesenet. Den europeiske menneskerettsdomstolen avslo å behandle erstatningskravet fordi sakene var foreldet. Stortinget vedtok likevel i 2005 at krigsbarn har rett til en billighetserstatning på mellom 20 000 og 200 000 kroner, avhengig av fremlagt dokumentasjon. Norge er det landet som har gitt høyest anerkjennelse til barn etter Wehrmacht.

ABBA-vokalisten Anni-Frid Lyngstad er kanskje det mest kjente av de norsk-tyske krigsbarna. Hennes mormor tok henne med til Sverige der hun vokste opp, på grunn av frykt for overgrep i Norge.

Finske krigsbarn i Sverige
Under vinterkrigen i Finland og den senere fortsettelseskrigen 1941-1944 ble rundt 70 000 finske barn evakuert til Sverige, Norge og Danmark. En minnetavle for de danske pleieforeldrene er oppsatt i Churchillparken ved Langelinie i København.

Russerunger
Krigsbarn fra andre verdenskrig med hjemlige mødre og russiske soldater som fedre er ofte blitt kalt «russerunger». I Norge ble russiske soldater fedre til minst 50 barn under krigen. Disse er imidlertid holdt utenfor en støtteordning for krigsbarn. Krigsbarn er imidlertid definert som «personer født i årene 1940-1946 av norsk mor og far som var soldat i den tyske okkupasjonshæren».

Journalisten Per Ø. Jevne, Trondheim, pensjonist fra Adresseavisen siden 2002, opprinnelig fra Lillehammer, har i mange år søkt og funnet mange norske russerbarn. Forhold mellom sovjetborgere og utlendinger var den gang forbudt. Ett eksempel er Alexandrei Mikhalotitsj Zakamikov som på sitt dødsleie i 1992 fortalte familien at han hadde en sønn i Norge som han aldri hadde fått se. Han hadde norsk kjæreste som soldat i Øst-Finnmark i 1944, men ble arrestert og sendt hjem til Russland, hvor han fikk tre års fengsel for forholdet. Siden tok han arbeid på Svalbard, i håp om å skaffe seg opplysninger om sin norske sønn og guttens mor. Hun på sin side forsøkte å reise over grensen for å besøke Zakamikov i 1971, men ble avvist.

I Tyskland regner mange med at opptil to millioner kvinner ble voldtatt av russiske soldater ved krigens slutt, og man regner med at mer enn 5 % av voldtektene førte til graviditet, men at antall barn er usikkert.

Langs østfronten fantes det ikke tyske fødehjem for soldatbarn. Den tyske historikeren Barbara Johr har funnet et notat fra 1942 som antar at av seks millioner tyske soldater østpå, ville halvparten ha seksuelle forbindelser med lokale kvinner, og at dette ville resultere i 1,5 millioner fødsler årlig: «Forslaget går ut på å sikre seg de 750 000 tysk-russiske guttebarna og det tilsvarende antall jenter som fødes årlig, til erstatning for bortfallet av tyske fødsler under krigen.» På samme måte som tyske jøder var tvunget til å bære jødiske mellomnavn – Israel for menn, Sara for kvinner – skulle «de uekte barna det her er snakk om, få navnene Friedrich og Luise ved siden av sine russiske navn».

Referanser

Se også

Lebensborn
NS-barn
Barnesoldat
Tyskertøs
Rhinlandsbastard

Litteratur 
 Borgersrud, L.(2004): Staten og krigsbarna: en historisk undersøkelse av statsmyndighetenes behandling av krigsbarna i de første etterkrigsårene
  
 Ellingsen, D. (2004): Krigsbarns levekår: en registerbasert undersøkelse
  
 Borgersrud, L.(2005): Vi ville ikke ha dem: Statens behandling av de norske krigsbarna
 Ericsson, K. & E. Simonsen (2005): Krigsbarn i fredstid
  
   
 Simonsen, E (2006): "Into the open – or hidden away? – The construction of war children as a social category in post-war Norway and Germany", NORDEUROPAforum (2006:2), s. 25-49,

Eksterne lenker 

 Norges Krigsbarnforbund
 Riksförbundet Finska Krigsbarn
 Fylkesoversikt over krigsbarn med norsk mor og tysk far (nedlastbart pdf-dokument)
 Kåre Olsen: «Krigens barn – de norske krigsbarna og deres mødre» (1998, digital faksimilieutgave)
 Norsk-tyske krigsbarn, artikkel hos Norgeshistorie.no
 Krigsbarn i fredstid, artikkel hos Norgeshistorie.no
Krigsbarn, artikkel hos Arkivverket

Norge under andre verdenskrig
Krig
Barn