alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Moss kirke

Moss kirke er en langkirke i nygotikk fra 1861 i Moss kommune i Viken fylke. Byggverket er i tegl og har 500 sitteplasser.

Arkitekter for kirken var Heinrich Ernst Schirmer og Wilhelm von Hanno.

Kirken ligger i Moss sokn og er prostikirke i Vestre Borgesyssel prosti i Borg bispedømme.

Utsmykning 
Kirkens interiør ble dekorert på begynnelsen av 1900-tallet av Enevold Thømt. Glassmaleriene i kirken er tegnet av Oluf Wold-Torne og Borgar Hauglid.

Bildegalleri

Tidligere kirker 
Dagens kirke er den tredje i Moss. Ifølge et bevart dokument fra 1607 var den første kirken nettopp ferdigstilt på dette tidspunkt. Det var en langkirke i tømmer med tre innganger, våpenhus og sakristi. Den er avbildet på Jacob Conings prospekt av Moss fra 1699.

I løpet av 1700-tallet ble kirken både for liten og for dårlig og i 1779 ble det reist en korskirke i tømmer rundt 100 meter øst for den gamle. Under bybrannen i 1858 brant kirken ned og dagens kirke ble reist på den samme tomten i 1861.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kirker i Moss
Kirker i Vestre Borgesyssel prosti
Kulturminner i Moss
Religiøse byggverk fra 1861
1861 i Norge
Wilhelm von Hanno
Heinrich Ernst Schirmer
Langkirker i Borg bispedømme
Toni Koskela

Toni Koskela (født 16. februar 1983) er en finsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er hovedtrener for HJK Helsinki.

Han spilte for  fra 2007 og ut 2008 sesongen. Han la opp som spiller i 2009 etter en periode i JJK. Han har tidligere spilt for Cardiff City og FC KooTeePee.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Finske fotballspillere
Finske fotballtrenere
Fotballspillere for FC Jokerit
Fotballspillere for FC Hämeenlinna
Fotballspillere for FC KooTeePee
Fotballspillere for Cardiff City FC
Fotballspillere for Ilisiakos
Fotballspillere for Molde FK
Fotballspillere for JJK Jyväskylä
Personer fra Helsingfors
Brann & Sikkerhet

Brann & Sikkerhet (tidligere Mot Brann) er et norsk fagblad som ble etablert i 1926. Utgiver er Norsk brannvernforening. Bladet kommer ut 6 ganger i året, med et opplag på cirka 2500 eksemplarer.

Brannvern i Norge 
Norske fagblader
Publikasjoner etablert i 1926
Begna bru

Begna bru eller «Begnabrua» som den gjerne kalles av ringerikingene, er ei 216 meter lang jernbanebru  av stein som løper over Ådalselva (nedre del av Begna) mellom Hønefoss stasjon og Blyberghaugen i Hønefoss, rett på oversiden av Hønefossen. Brua sto ferdig til åpningen av Bergensbanen i 1909, men er i dag en del av Roa–Hønefosslinjen.

Brua ble vedtatt bygget i 1898, samtidig med at det ble besluttet at Bergensbanen skulle gå om Hønefoss. Arbeidene med å sett opp brua kom i gang utpå høstparten i 1907 og den sto ferdig til åpningen av Bergensbanen to år senere. Brua har ti hvelv, åtte på 21,2 meter hver, ett på 19 meter og ett på 10,7 meter der veien gikk (før Arnemannsveien ble åpnet).

Etterhvert som biltrafikken økte og bilene ble større, ble gamleveien under det minste bruspennet for liten. Spennet har en maksimal høyde på 3,5 meter ved sentrisk kjøring, men for tungtransporten var ikke dette lenger nok. Det ble derfor bygget en ny og større vei langs bredden av elva, som tok i bruk det første av de store bruspennene. Gamleveien er imidlertid fortsatt i bruk lokalt.

Begna bru var i sin tid Norges lengste steinbru. Den vakre brua ble etter årtusenskiftet kåret til «århundrets byggverk» (1900-tallet) på Ringerike.

Se også 
 Hønefoss stasjon
 Roa–Hønefosslinjen

Fotogalleri

Referanser

Steinhvelvbroer
Broer i Viken
Jernbanebroer i Norge
Jernbanestrekninger i Viken
Hønefoss
1909 i Norge
Broer åpnet i 1909
Jernbanebyggverk i Ringerike
Bo Kaspers Orkester

Bo Kaspers Orkester er et svensk jazz-/rockeband som ble dannet i 1991 bestående av Bo Kasper Sundström (vokal og gitar), Fredrik Dahl (trommer), Michael Malmgren (bass), Mats Schubert (tangenter og gitar). Gitaristen Lars Halapi var medlem i gruppen fra 1991 til 1996.

Bo Kaspers har til sammen solgt over én million CD-er på verdensbasis.

Diskografi

Album
Söndag i sängen (1993)
På hotell (1994)
Amerika (1996)
I centrum (1998)
Hittills, samling (2000)
Kaos (2001)
Vilka tror vi att vi är (2003)
Sto-Gbg, live-DVD (2004)
Hund (2006)
8 (2008)
Samling (2009)
New Orleans (2010)
Du borde tycka om mig (2012)
Redo att gå sönder (2015)
23:55 (2019)

Singler

Fra «Söndag i sängen»
Det går en man omkring i mina skor (1992)
Söndag i sängen (1992)
Köpenhamn (1993)
Ni bad om det (1994)

Fra «På hotell»
Mindre smakar mer (1994)
Puss (1994)
Hon är så söt (1994)
Ingenting alls (1995)

Fra «Amerika»
Amerika (1996)
Ett & noll (1996)
Vi kommer aldrig att dö (1997)

Fra «I centrum»
Önska dig en stilla natt (1997)
Undantag (1998)
Svårt att säga nej (1999)
Semester (1999)
Allt ljus på mig (1999)

Fra «Kaos»
Ett fullkomligt kaos (2001)
Människor som ingen vill se (2002)

Fra «Vilka tror vi att vi är»
Långsamt (2003)
Dansa på min grav (2003)

Fra «Hund»
I samma bil (2006)
En Man Du Tyckte Om (2007)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Svenske musikkgrupper
Etableringer i 1991
Hesby kirke

Hesby kirke (Hesby kyrkje) er en langkirke fra midten av 1200-tallet i Stavanger kommune, Rogaland fylke. Den står på vestsiden av Finnøy og har navnet etter gården Hesby som var eid av en mektig stormannsætt på 1200-tallet. Antakelig var det denne ætten som bygde kirken.

Middelalderkirken er bygget i stein, med metertykke vegger og har 230 plasser, og et gammelt navn på kirken er Skudegierd som var
navnet på prestegården.

Bygningen 
Det er ikke fastlagt nøyaktig når kirken ble bygget, men en antar at det kan ha vært rundt 1250. Den er nevnt i et dokument i Diplomatarium Norvegicum fra 1309.

Vinduene i kor og skip har gotiske buer, men buedelen virker påskjøtet og det er sannsynlig at vinduene opprinnelig har vært rektangulære. Bindesteinene på kirkens vestvegg viser at den opprinnelig har hatt tårn. Portalen var opprinnelig i sør, men ble i 1871 flyttet til det nybygde våpenhuset i vest.

Ved en omfattende restaurering i 1959–1960 under ledelse av arkitekt Valdemar Scheel Hansteen, fikk kirken sakristi, nye benker og alterring, elektrisk oppvarming og nye lysekroner.

Litteratur 
 Ekroll, Øystein; Med kleber og kalk, Norsk steinbygging i mellomalderen 1050-1550, Oslo 1997, ISBN 82-521-4754-2
 Thomsen Hanne(red); Rogaland, Stavanger 2003

Eksterne lenker 

 Bilder Kunsthistorie.com
 Fornminner.no Hesby kirke
  Erik Rørtveit: I spenningsfeltet mellom statskyrkje og lekmannsrørsle på Finnøy frå 1905 til 1914 
 
 
 Menighetens egen nettside
 Stavanger kirkelige fellesråd

Kirker i Stavanger
Kirker i Tungenes prosti
Norske middelalderkirker i stein
Kulturminner i Stavanger
Religiøse byggverk fra 1200-tallet
Langkirker i Stavanger bispedømme
Valgkirker i 1814
Valdemar Scheel Hansteen
1200-tallet i Norge
Finnøy
Meieri

Et meieri foredler melk fra melkekyr, og i noen tilfeller også fra geit, hest og andre pattedyr, til konsummelk, ost og andre melkeprodukter. Meieriene produserer således en rekke ulike typer melk- og osteprodukter.

De første meierilignende bedriftene i Norge ble gjerne kalt ysterier. Industrien som sådan kom til Norge via Danmark og Sverige, men må kunne sies å ha oppstått i Sveits. Dette reflekteres også i både produktnavn og yrkestitler innen meierivirksomheten.

Det første meieriet 
Det første meieriet som ble etablert i Norge var Rausjødalen Meieri (senere kalt Rausjødalen Setermeieri), som ble etablert av omkring 30 bønder fra Tolga og Os den 26. og 27. august i 1856. Meieriet i Rausjødalen lå et par mil sør for Tolga sentrum og var bare i drift i sommerhalvåret. Meieriet, som ble drevet etter sveitsiske prinsipper og var et setermeieri, hadde felles beite og fjøs, med plass til 100 melkekyr. 

Noen herregårds-meierier hadde riktignok eksistert tidligere, men har ikke hatt noen betydning for meieribrukets utvikling i Norge. 

Bestyreren i Rausjødalen het Caspar Hiestand (1816–1885) og var sveiser av yrke og sveitser av nasjonalitet. Hiestand, som i en tid også hadde med seg sønnene Jacob Kaspar (1847–1893) og Theodor (1849–1911), sluttet på vårparten i 1858.

Størsteparten av produksjonen utgjorde sveitserost. Meieriet var kun i drift fra 1856-1857, men driften fikk stor betydning for den videre meierivirksomheten i hele landet. Selskapet for Norges Vel sto bak prosjektet økonomisk.

Bymeieriene 
Det første bymeieriet i Norge var Skiens Ysteri i Skien, som ble etablert i 1863. På den tid fantes ikke avkjøling, så melken ble ofte sur før den kunne foredles. Drifta gikk derfor ofte dårlig. I 1867 ble imidlertid nye avkjølingsmetoder tatt i bruk og nye meierier ble bygd som avkjøingsmeierier, med smør og magerostproduksjon. Fra begynnelsen på 1870-tallet og framover ble det etablert en rekke ny bymeierier her, fordi det på den tiden var mer fordelaktig med hensyn til transport av melk til konsum. At de nye meieriene fikk bolagsendiger i navnene (ref. Ringerikes Meieribolag) skyldtes at teknologien til mer moderne meierier kom til Norge fra Sverige på den tiden.

Fremveksten i antall norske meierier fortsatte fram mot århundreskiftet. I 1900 var det hele 780 meierier i landet, men etter dette gikk antallet noe ned. Dette skyldtes sentralisering til byene og bedre transportmetoder.

Meieriselskaper i Norge 
Det største norske meieriselskapet er det produsenteide samvirkeselskapet TINE, som har et fullt sortiment av meieriprodukter, noen av de mest kjente merkevarene er ostene Jarlsberg og Norvegia. Andre store aktører er Synnøve Finden som kjøper melka fra Tine Råvare og hovedsakelig produserer gulost på sitt anlegg på Alvdal og Q-Meieriene i Gausdal og på Jæren som har egne leverandører og produserer konsummelk, fløte o.l. I tillegg til disse har det de siste årene blitt startet opp en mengde mindre gårdsmeierier rundt om i landet som hovedsakelig produserer ost av forskjellige typer.

Referanser

Εksterne lenker 
 Mat og ost

Landbrukshistorie
Husdyrhold
 

lt:Pieninė
Blacktööth

Blacktööth er en tegneserie av Torbjørn Lien, skaperen av den mer kjente tegneserien Kollektivet.

Blacktööth handler om black metal-bandet til Ronny, en av hovedpersonene i Kollektivet. Serien har ellers lite eller ingenting med Kollektivet å gjøre. Den er også tegnet i en litt annen stil enn Kollektivet.

Blacktööths line up er:
 Ronny: Gitar og vokal
 Svein-Børge: Bass
 Metal-Egil: Trommer

Ellers finnes ulike bifigurer i serien, som bandets roadie Roadie-Reidar, plateprodusenten Mikse-Magne demonen Pilse-Bob, som til stadig får trøbbel hos sjefen sin på grunn av Ronny og gjengen hans, og som selv skaffer bandet en del problemer, og selvfølgelig Satan sjøl. 

Blacktööths karakterer og miljø har tidligere blitt gjengitt i serien Kollektivet, senest i Kollektivet-albumene Tiotusen döda rosor og En gave til Balder, begge utgitt i 2006.

Blacktööth startet i bladet M i 2006, og gikk senere noen år fast i seriebladet Kollektivet, begge utgitt av Schibsted.

Norske tegneserier
Introduksjonsår ikke oppgitt
Sjernarøy kirke

Sjernarøy kirke (Sjernarøy kyrkje) er en langkirke fra 1636 på Kyrkjøy i Stavanger kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er laftet i tømmer og har 160 plasser. Veggene og taket inne i kirken er dekorert med rosemaling.

På utsiden var veggene opprinnelig behandlet med tjære, men er nå kledd med rødmalt vestlandspanel. Det finnes kun vinduer på sørveggen. 

Kirken ble i 1846 kjøpt tilbake av soknet, etter å ha vært i privat eie siden 1724. Bygget var da svært forfallent. Det ble startet oppfattende restaurering av bygget, de rosemalte feltene ble kalkmalt, fjerning av gammelt inventar, m.m. altertavle og middelalderkrusifiks. På 1940-tallet kunne en skimta rosemalingen gjennom kalken, og noen år senere ble kirken ved en ny restaurering ført tilbake til noe nær sitt opprinnelige utseende. En del gammelt inventar kom på plass igjen, bl.a. et alterbord av stein fra middelalderen som nå står i sør-østre hjørne av koret. Benkene i kirka fikk nå vakre utskårne vanger mot midtgangen. Kirka ble også isolert, og det ble lagt inn elektrisk lys og varme.

Ved kirken er det reist en minnesmerke over forfatteren Alfred Hauge.

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Stavanger kirkelige fellesråd
 Menighetens egen nettside
 

Kirker i Tungenes prosti
Kulturminner i Stavanger
Religiøse byggverk fra 1636
1630-årene i Norge
Rosemalte kirker
Konkurrenten.no

Konkurrenten.no er markedsnavn på en ekspressbussrute på strekningen Oslo-Kristiansand. Navnet henspiller på at selskapet ønsket å ta opp konkurransen med NSB og Nettbuss som i utgangspunkt hadde monopol på både tog- og busstrafikk på strekningen.

Risdal Touring som står bak konseptet fikk avslag på sin første konsesjonssøknad av daværende samferdselsminister Terje Moe Gustavsen. Beslutningen ble anket og konsesjon ble innvilget i mars 2002 etter regjeringsskifte (Torild Skogsholm). Fra 15. mai 2002 startet selskapet rutegående trafikk, og i 2010 var det 96 ukentlige avganger.

Ruteplanen er lagt opp med både regulære avganger (med en reisetid på 4 timer og 55 minutter), samt direkteavganger på enkelte dager (med en reisetid på 4 timer og 30 minutter).

18. april 2013 ble det kjent at Konkurrenten.no går inn i NOR-WAY Bussekspress f.o.m. 1. mai etter at Nettbuss trekker seg ut.

I tillegg til Vy Buss' Sørlandsekspressen, kjører også Lavprisekspressen i dette markedet.

Referanser

Eksterne lenker 
 

NOR-WAY Bussekspress ruter
Kollektivtransport i Agder
Kollektivtransport i Vestfold og Telemark
Kollektivtransport i Viken
Kollektivtransport i Oslo
Quad Cities

Quad Cities (de fire byene) er fellesbetegnelsen på et større byområde i Iowa og Illinois i USA, ved bredden av Mississippi. 

Før andre verdenskrig var betegnelsen «Tri-Cities» i bruk, og dette dekte byene Davenport i Iowa og Rock Island og Moline i Illinois. Etter hvert vokste byen East Moline, og på 1960-tallet blei den tatt med i det gode selskap – «Quad Cities» blei nå vanlig i bruk. Bettendorf i Iowa vokste også, og på 1970-tallet blei det foreslått å utvide til «Quint Cities». Forslaget fikk ikke gehør, men både quint og tri finnes igjen i en del forretningsnavn.
 
Bettendorf passerte snart East Moline i folketall. Det er derfor nå vanlig å regne Davenport, Moline, Rock Island og Bettensdorf som The Quad Cities, kanskje bortsett fra i East Moline. Området består også av et tjuetall mindre byer. Samla folketall var om lag 376 000 i 2005.

Landbruksmaskinfabrikken Deere & Company er den største arbeidsgiveren i området.

Kjernekraftverket Quad Cities Nuclear Generating Station ligger i nabobyen Cordova i Illinois. I 2002 og 2003 hadde det ved flere høve store tekniske problemer og måtte stenges midlertidig.

Begrepet Quad Cities brukes om en rekke fellestiltak, f.eks heter flyplassen i Moline Quad City International Airport, mens avisa i Davenport heter Quad-City Times.

Tri-Cities Blackhawks var i si tid en profesjonell basketballklubb, oppkalt etter sauk-høvdingen Svarte hauk (Black Hawk). Klubben har seinere flytta flere ganger og holder nå til i Atlanta i Georgia under navnet Atlanta Hawks. I flere andre idretter er det lag eller turneringer som bruker betegnelsen Quad Cities.

Eksterne lenker 
 Halvoffisielt nettsted
 Turistkontor
 Avisa Quad-City Times

Byer i Iowa
Byer i Illinois
Byer ved Mississippi
Ole Martin Hafsmo

Ole Martin Hafsmo (født 20. juni 1975) er en norsk filmregissør utdannet ved Den norske filmskolen. Han har tidligere regissert TV-seriene Typisk norsk og Ut i vår hage på NRK og reklamefilmer. Han debuterte som spillefilmregissør med ungdomsfilmen Switch i 2007. Hafsmo ble hentet inn som regissør for NRK Drama på serien Schmokk, en komedie i seks episoder, som ble sendt på NRK1 høsten 2011. Hafsmos musikkvideo The Fox med Ylvis fikk stor oppmerksomhet i 2013.

Filmografi - utvalg

Langfilm 
 2007 – Switch

TV 
 2003 – Ut i vår hage
 2004 – Typisk norsk
 2011 – Schmokk

Kortfilm 
 2002 – Kissed by you
 2002 – Aldri i livet
 2008 – COP DJ

Musikkfilmer 
 2012 – Ylvis - Jan Egeland 
 2012 – Ylvis - Stonehenge 
 2012 – Ylvis - Someone Like Me 
 2013 – Ylvis - The Fox 
 2013 – Ylvis - The Cabin 
 2013 – Ylvis - Massachusetts  
 2014 – Ylvis - Mr. Toot  
 2014 – Ylvis - Trucker's Hitch  
 2016 – Ylvis - a capella  
2018 - BlimE 2018 - BlimE av Freddy Kalas

Referanser

Eksterne lenker 
 Se kortfilmen COP DJ på NRKs hjemmesider
  

Norske TV-regissører
Norske filmregissører
Fødsler i 1975
Cathrine Holst

Cathrine Holst (født 10. februar 1974 i Bodø) er en norsk sosiolog. Hun er professor ved Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi og forsker I ved ARENA – Senter for europaforskning ved Universitetet i Oslo.

Karriere 
Holst var elev ved Stavanger katedralskole.Hun ble cand.polit. i 2000 ved Sosiologisk institutt ved Universitetet i Bergen. I 2000 ble hun stipendiat ved Senter for vitenskapsteori samme sted. Hun ble dr. polit. med avhandlingen Feminism, Epistemology & Morality i 2005, og var deretter ansatt som førsteamanuensis i samfunnsvitenskapenes vitenskapsteori ved Universitetet i Bergen fra 2005 til 2007. I 2008 ble hun postdoktor ved Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi ved Universitetet i Oslo. Hun ble deretter forsker ved ARENA – Senter for europaforskning ved Universitetet i Oslo. Fra 2016 er hun førsteamanuensis ved Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi. I 2017 ble hun professor samme sted. Holst har vært gjesteforsker ved The New School for Social Research i New York og ved Freie Universität i Berlin.

I 2002 redigerte hun boken Kjønnsrettferdighet på oppdrag fra Makt- og demokratiutredningen. I 2009 utgav hun innføringsboka Hva er feminisme i Universitetsforlaget serie Hva er. Holst ble i 2010 ansvarlig redaktør for Nytt Norsk Tidsskrift. Hun er fra 2016 også leder for Norges kvinnelobbys ekspertutvalg for kvinne- og likestillingspolitikk. Hun holdt Skjervheimforelesningen i 2005.

Holst definerer seg som liberal feminist i den klassiske, brede tradisjonen med røtter i «den første bølgen» på 1800-tallet; i 2009 utgav hun boken Hva er feminisme, og den kom i en ny utgave i 2017.

Referanser

Eksterne lenker  

 Feminism, Epistemology & Morality fra Bergen Open Research Archive.

Norske sosiologer
Personer fra Bodø kommune
Fødsler i 1974
718 skvadron

718 skvadron var en skvadron ved Bardufoss flystasjon i Norge. Skvadronen var det norske Forsvarets avdeling for fjernstyrte mål og flyr droner for andre avdelinger som skyter med luftvernvåpen, samt stordroner med kamera og videooverføring. Dronetjenesten startet i 1973 på Vigdel i Rogaland, og ble overført fra Sjøforsvaret til Luftforsvaret den 1. november 2006. 718 skvadron har sin historie tilbake til 15. oktober 1952 da skvadronen ble opprettet som jettreningsving på Sola, oppsatt med de Havilland DH 100 Vampire. I 1953 ble Vampireflyene erstatt med 22 stk Lockheed T-33 Shooting Star. Disse var i bruk fram til 1968 til de ble skiftet ut med 13 stk Northrop F-5 Freedom Fighter. I 1982 ble flyene utfaset og skvadronen lagt ned.

Eksterne lenker
 718-skvadronen

Luftforsvarets skvadroner
Forening

Forening eller selskap er en ikke-kommersiell organisasjon, sammenslutning eller et samfunn av fagpersoner eller interesserte som har en felles interesse, sak eller et fagområde de ønsker å fremme, gjerne av en kulturell eller uegennyttig karakter. I dagligtale brukes selskap om en gruppe personer i en festlig sammenkomst, for eksempel et bursdagsselskap.

Selskap
Ordet selskap er dannet av det gamle tyske selle, det vil si «kamerat», og betyr opprinnelig «en samling av venner». På gammelnorsk het det selskapr. 

Det engelske ordet company kommer fra latinske kompanium, «brødreselskap», og brukes både om fellesskap, foreninger og ikke minst kommersielle selskaper. Den norske varianten kompani brukes på samme måte om lag og firmaer med flere eiere, og dessuten i militæret om en avdeling av soldater. Ordet parti betyr opprinnelig del eller part av noe, og brukes på samme måte som selskap både om «en samling meningsfeller» og på engelsk også om «fest» i formen party.

Før ble gjerne uttrykket Selskap brukt om slike foreninger som for eksempel vitenskaplige selskap eller litterære selskap for bokinteresserte. På engelsk blir et slikt selskap kalt society etter det latinske societas. Katolske ordenssamfunn og hemmelige foreninger kan også omtales som selskap, deriblant Jesuittordenen, som på latin kalles Societas Jesu, det vil si «Jesu Selskap», og Guds ords selskap. 

Fra slutten av 1700-tallet og framover oppstod det i en rekke vitenskapelige akademier og selskaper i Europa, alt fra Royal Geographical Society til Selskapet for Psykisk Forskning og Det tyske selskap for rasehygiene. Også i Norge er det mange eksempler på samfunn og ideelle foreninger med ordet selskap i navnet, deriblant Det Kongelige Selskap for Norges Vel, Norsk-Tysk Selskap, Norsk Fysisk Selskap, Norsk Astronomisk Selskap, Norsk Skipsfartshistorisk Selskap, Norsk Selskab til Skibbrudnes Redning, Norsk Bok- og Bibliotekhistorisk Selskap, Norsk Fuchsia Selskap og koret Oslo Chorale Selskap.

Klassifisering
I Enhetsregisteret (i Norge) defineres «ideell organisasjon» som «konsumentorienterte organisasjoner uten profittformål» – enten private eller offentlige.

Se også
 Akademi
 Frivillig organisasjon
 Ideell organisasjon
 Klubb
 Selskap (jus)
 Fest

Eksterne lenker
 Hva er en forening? – Altinn/Starte og drive bedrift 
 Frivillighetsregisteret – Altinn/Starte og drive bedrift 
 Elektronisk skjema for registrering i Frivillighetsregisteret – Altinn/Brønnøysundregistrene 
 Korte ordforklaringer i 
 4 gode råd: Slik forbereder du årsmøte, årsregnskap og revisjon i foreningen 8.desember 2022. SmartOrg.no 

Organisasjonsformer
Tuastad bedehuskapell

Tuastad bedehuskapell er fra 1962 i Karmøy kommune, Rogaland fylke.

Byggverket er i tre og har 110 plasser.

Kirker i Karmøy kommune
Kirker i Karmøy prosti
Norske kirker fra 1962
Tettsteder i Troms

Dette er en liste over tettsteder i Troms slik begrepet er definert av Statistisk sentralbyrå. Per 1. januar 2018 var det 44 tettsteder i fylket, inkludert eventuelle tettsteder som krysser fylkesgrensen. Observere at SSB opererer med en teknisk tettstedsdefinisjon som medfører at Tromsø, Nord-Norges største by, blir presentert som 3 tettsteder: Tromsø, Tromsdalen  og Kvaløysletta. Innbyggertallet for dissa 3 tettstedene var 1. januar 2018 65 602.

Bystatus har Tromsø, Harstad, Finnsnes og Bardufoss.

Referanser 

 
Troms