alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Are Tronseth

Are Tronseth (født 3. september 1981) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er assistenttrener for Ranheim Fotball.

Han har spilt for Remyra, Stjørdals/Blink, Rosenborg, Ham-Kam, Hønefoss, Fredrikstad, Sarpsborg Sparta, FK Haugesund og Ranheim. Han har spilt åtte landskamper for U21-landslaget. Tronseth spilte midtstopper, men har også blitt brukt på midtbanen samt som spiss.

Spillerkarriere 
Han startet sin karriere i Remyra og Stjørdals/Blink, og ble tatt opp i A-stallen til Rosenborg sommeren 2000 etter salget av Bjørn Otto Bragstad til Derby County FC. Der fikk han sin første A-lagskamp i mai 2001 mot Bossekop i første runde av cupen, hvor han også skåret. Han ble senere omskolert til spiss og gjorde et positivt inntrykk for Rosenborgs andrelag. 

Tronseth ble hentet til Hamarkameratene foran 2003-sesongen av trener Ståle Solbakken på utleie fra Rosenborg. Her spilte Tronseth midtstopper, og var et vesentlig bidrag til at Hamarkameratene i 2003 rykket opp til Tippeligaen. Senere samme år ble overgangen gjort permanent og Tronseth fikk fast kontrakt, samtidig som han også fikk totalt åtte U21–landskamper for Norge. Han debuterte for U21–landslaget under en turnering i Qatar mot Brasil i januar 2003.

Foran 2005-sesongen ble han likevel leid ut til Hønefoss, og foran 2006-sesongen meldte han overgang til Fredrikstad. Tronseth spilte deretter i Sarpsborg Sparta, før han i september 2008 signerte en treårskontrakt med FK Haugesund.

Fra 2012 til 2016 spilte han for Ranheim.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 RBKweb.no – Are Tronseths spillerbiografi
 HamKam.no – Tronseths spillerprofil hos Hamarkameratene

Norske fotballspillere
Norske fotballtrenere
Fotballspillere for Rosenborg BK
Fotballspillere for HamKam
Fotballspillere for Hønefoss BK
Fotballspillere for Fredrikstad FK
Fotballspillere for Sarpsborg 08 FF
Fotballspillere for FK Haugesund
Fotballspillere for Ranheim Fotball
Personer fra Levanger kommune
Fødsler i 1981
Landslaget for lokalaviser

Landslaget for lokalaviser (LLA) er en norsk organisasjon for lokalaviser. Organisasjonen ble etablert på Voss i 1976 og arbeider for medlemsbedriftenes rammebetingelser og interesser.

Blant de første sakene var da også at de minste lokalavisene skulle bli inkludert i den direkte pressestøtte-ordningen, noe en fikk gjennomslag for i 1989. Nå står LLA som medeier i Norsk Opplagskontroll, selskapet som er ansvarlig for kontroll av avisenes opplagstall. Disse tallene ligger til grunn ved fordeling av pressestøtten. LLA representerer også medlemsbedriftene i ulike statlige organ og utvalg.

LLA er ikke en tarifforganisasjon, og forhandler derfor ikke på vegne av sine medlemsbedrifter. Noen av LLA-medlemmene er også medlem av Mediebedriftenes Landsforening (MBL).

LLA har vel 110 medlemsbedrifter som representerer et avisopplag på tilsammen 330 000 eller 950 000 lesere. De fleste medlemsavisene kommer ut mellom en og tre ganger i uka og har som oftest et opplag på fra 1000 til 6000 eksemplarer.

LLA har et sekretariat i Oslo. Generalsekretær er Tomas Bruvik. På organisasjonens årsmøte deles avisprisen årets lokalavis ut.

Medlemmer (per januar 2012) 
 Akers Avis Groruddalen
 Andøyposten
 Arendals Tidende
 Askøyværingen
 Birkenes-Avisa
 Bremanger Budstikke
 Bygdanytt
 Bygdebladet
 Bygdebladet Randaberg og Rennesøy
 Bø Blad
 Bømlo-nytt
 Dag og Tid
 Dalane Tidende
 Drangedalsposten
 Dølen
 Eidsvoll Ullensaker Blad
 Eikerbladet
 Enebakk Avis
 Fanaposten
 Finnmarksposten
 Fjell-Ljom
 Fjordabladet
 Fjordingen
 Fjuken
 Framtia
 Framtid i Nord
 Frolendingen
 Frostingen
 Gamlebyavisen
 Gaula
 Gauldalsposten
 Gjesdalbuen
 Grannar
 Grenda
 Hallingdølen
 Hammerfestingen
 Nordre
 Hardanger Folkeblad
 Hordaland
 Hordaland Folkeblad
 Inderøyningen
 Jarlsberg Avis
 Kanalen
 Klar Tale
 KlæbuPosten
 Kvinnheringen
 Kyst og Fjord
 Lierposten
 Lofot-Tidende
 Lokalavisa NordSalten
 Lokalavisa Verran-Namdalseid
 Marsteinen
 Meløyavisa
 Meråkerposten
 Møre
 Nordvestnytt
 Nye Troms
 OPP
 Os og Fusaposten
 Raumnes
 Ryfylke
 Røyken og Hurums Avis
 Ságat
 Saltenposten
 Samningen
 Sande Avis
 Sandnesposten
 Selbyggen
 Snåsningen
 Solabladet
 SolungAvisa
 SortlandsAvisa
 Stangeavisa
 Steinkjer-Avisa
 Storfjordnytt
 Strandbuen
 Strilen
 Sulaposten
 Suldalsposten
 Sunnhordland
 Sunnmøringen
 Svalbardposten
 Svelviksposten
 Sydvesten
 Sykkylvsbladet
 Synste Møre
 Søgne og Songdalen Budstikke
 Søvesten
 Tysnes
 Tysvær Bygdeblad
 Vaksdal Posten
 Varangeren
 Varingen
 Vennesla Tidende
 Vest-Telemark Blad
 Vestavind
 Vesteraalens Avis
 Vestby Avis
 Vestlandsnytt
 Vestnesavisa
 Vestnytt
 Vigga
 Våganavisa
 Øksnesavisa
 Østerdølen
 Østhavet
 Øyavis
 Øy-Blikk
 Øyene
 Øyposten
 Åmliavisa
 Ås Avis

Referanser

Eksterne lenker 
 

Journalistikk i Norge
Norske medieorganisasjoner
Organisasjoner etablert i 1976
Celledeling

Celledeling betegner prosessen som skjer når en celle deler seg til to nye celler. Man skiller mellom mitose (vanlig celledeling) og meiose (reduksjonsdeling), der den cellen som kommer ut av meiosen har halvparten så mange kromosomer som modercellen.

Hos flercellede organismer utgjør denne prosessen basis for vekst og dannelse av nytt vev, hos encellede organismer er celledelingen grunnlaget for formering. Før en celledeling finner sted er det nødvendig for cellen å lage en nøyaktig kopi av sitt arvemateriale. På grunn av forskjellene i lagring og plassering av DNA-et hos prokaryoter og eukaryoter, er prosessen der de deler seg forskjellig.

Varianter 

Celler er klassifisert i tre kategorier: enkle, kjerneløse prokaryote celler, unaturlige celler og komplekse eukaryote celler med kjerne. På grunn av de strukturelle forskjellene, deler ikke eukaryote og prokaryote celler seg på samme måte.

Celledelingen hos prokaryoter er vesentlig hurtigere enn den tilsvarende hos eukaryoter, dels på grunn av prokaryotens enklere oppbygning, men også som uttrykk for en mindre kontroll ved kopieringen av DNA-et. Dette resulterer i en høyere mutasjonsrate hos prokaryoter. Mutasjoner av en enkelt celle utgjør hos flercellede organismer en risiko som kan resultere i kreft og derved kan bety at hele organismen går til grunne. Hos encellede organismer kan den høye mutasjonsraten være en fordel, da den skaper større genetisk mangefold og dermed større muligheter for å tilpasse seg.

Prokaryote celler 
Prokaryoter deler seg ved en prosess kalt binær fisjon. Her lages først en nøyaktig kopi av cellens DNA, hvorved cellen får to kromosomer. Deretter vokser cellen i størrelse og de to kromosomene plasseres i hver sin ende av cellen. Deretter begynner celleveggen å skille de to endene ved midten, slik at to kromosomene blir adskilt i hvert sitt rom. Til slutt skilles de to endene, og det er dannet to datterceller.

Eukaryote celler 
Eukaryoter har mindre kromosomer plassert i cellekjernen en prokaryote. Når eukaryoten deler seg går den gjennom en rekke faser. I den første fasen minsker cellen og blir mindre, og lager en nøyaktig kopi av hvert andre kromosom, hvorpå enda en vekstfase finner sted, som også virker som en kontrollfase. Til slutt finner den endelige celledelingen sted, hvor cellekjernen brytes ned og cellen trekker to kopier av hvert kromosom ut til hver sin ende av cellen. Deretter dannes en innsnøring midt på cellen, hvoretter den splittes i to datterceller. Dattercellene danner derpå en ny cellekjerne, hvor de plasserer sine kromosomer. Flercellede organismer benytter spesielt en form for celledeling kalt meiose til dannelsen av kjønnsceller, som anvendes ved formering.

Se også
Kjønnet formering
Ukjønnet formering
Cellesyklus
Mitose 
Meiose

Cellebiologi
Hein Vergeer

Henricus Coenradus Nicolaas «Hein» Vergeer (født 2. mai 1961 i Reeuwijk) er en nederlandsk tidligere skøyteløper. Han vant allround-VM to år på rad, i 1985 på Hamar, og i 1986 i Inzell. De samme årene ble han også europamester.

I 1985 ble han tildelt Oscarstatuetten.

Personlige rekorder

Eksterne lenker 
 

Nederlandske skøyteløpere
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Europamestere i skøytesport
Nederlandske mestere i hurtigløp på skøyter – Sprint
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 1984
Skøyteløpere under Vinter-OL 1984
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 1988
Skøyteløpere under Vinter-OL 1988

Artikler i skøytesportprosjektet
Personer fra Bodegraven-Reeuwijk
Strykeinstrument

Strykeinstrument er musikkinstrument med strenger og resonanskasse der lyden og tonen blir fremstilt ved hjelp av en bue av tre med hestehår spent over. Buen strykes over strengene og fremkaller vibrasjonen. De vanligste strykeinstrumentene er fiolinen, bratsjen, celloen og kontrabassen. 

Strykeinstrumenter er en type av strengeinstrumenter.
Knut Knutsen

Knut Knutsen, Knut Knudsen eller Knud Knudsen er navnet til flere personer:

 Knut Knutsen (arkitekt) – norsk arkitekt
 Knut Knutsen (norsk musiker) – norsk musiker
 Knut Knutsen O.A.S. – norsk reder og velgjører
 Knut Knutsen Fiane – nasjonalsosialist

 Knut Knudsen – norsk syklist

 Knud Knudsen – norsk lærer og språkforsker
 Knud Knudsen (fotograf) – norsk fotograf
Multimedia

Multimedia (fra latin: multus, «mange», medius, «mellom») er bruken av flere forskjellige typer medier for å formidle informasjon (tekst, lyd, grafikk, animasjon, video og interaktivitet).

Beskrivelse

Begrepet 
Begrepet multimedia ble laget av sangeren og artisten Bobb Goldsteinn (1936 - ) for å promotere åpningen av hans "Lightworks at L'Oursin"-show i juli 1966 i Southampton. Tidligere hadde for eksempel komponisten Richard Wagner (1813 - 1883) arbeidet med opera, drama, musikk - for å skape en perfekt syntese på scenen, men uten å benyttet begrepet multimedia. På slutten av 1970-tallet ble begrepet knyttet til presentasjoner bestående av lysbildefremvisninger med flere projektorer som var synkronisert til et lydspor. På 1990-tallet fikk imidlertid "multimedia" sin nåværende betydning.

Multimedia var "Årets ord" i tysk i 1995, begrunnelse var "Multimedia har blitt et sentralt ord i den fantastiske nye medieverdenen". I vanlig bruk refererer multimedia til en elektronisk kombinasjon av medier som video, stillbilder, lyd og tekst, og ofte på en slik måte at man kan være interaktivt. Mye av innholdet på nettet i dag faller innenfor denne definisjonen. Når man markedsførte datamaskiner på begynnelsen av 1990-tallet ble de omtalt som multimedia-maskiner fordi de hadde en CD-ROM-stasjon, som kunne levere flere hundre megabyte med video-, bilde- og lyddata. Begrepet "video", hvis det ikke brukes utelukkende til bevegelige bilder, er vel en av de enkleste formene for multimedia.

I moderne tid kan en multimedieenhet refereres til en elektronisk enhet, for eksempel en smarttelefon, en smart-tv eller en datamaskin.

Presentasjoner 
Multimediepresentasjoner er presentasjoner som inneholder flere typer medier. Med disse ulike typene medier kan det formidles et budskap til målgruppen og effektivt kommunisere med dem. 

Video er mye benyttet til visuelle multimediapresentasjoner fordi det kan skape et effektivt visuelt hjelpemiddel til en idé som skal fremføres.

I 2022 åpnet Nasjonalmuseet en utstilling med banebrytende norske multimedia anvendelser.

Referanser
Fru Ragna Nielsens skole

Fru Ragna Nielsens skole (offisielt navn: Ragna Nielsens latin- og realskole) var en norsk skole i Nordahl Bruns gate 22–24 i Kristiania. Det var landets første fellesskole for både gutter og jenter, da den ble etablert av Ragna Nielsen i 1885.  Lærerpersonalet var også av begge kjønn, og det var av mange ansett som uhørt at en kvinne skulle undervise gutter. Nielsen satt kvinner til å undervise helt frem til artium. I begynnelsen omfattet skolen bare forskole og middelskole, seinere gymnas, og den ble etter hvert en av byens største og best vurderte skoler.

Ragna Nielsens niese Margrete Kjær var blant skolens ansatte.

Artiumsundervisning for kvinner 
Ragna Nielsens latin- og realskole var en av de første skolene der norske kvinner fikk undervisning for å gå opp til examen artium. Cecilie Thoresen ble Norges første kvinnelige artianer i 1883, og høsten 1883 startet landets første privatkurs for kvinner som ville ta artium. De første kvinnene fra dette privatkurset gikk opp til artium våren 1884, og året etter startet Ragna Nielsen sin skole.

Examen artium 1886 
 Marie Spångberg, Norges første kvinnelige lege

Examen artium 1887 
 Ragnhild Qvam
 Aasta Kjølseth
 Gudrun Broch
 Ella Anker
 Regine Haug
 Marie Lundquist

Examen artium 1888 (utvalg) 
 Julie Olivia Eriksen (født 1863; i 1897 gift Bragstad), realartium
 Mathilde Eriksen, (født 1858) realartium
 Dagny Kristine Bang (født 1868), cand.med. 1896, legepraksis i Kristiania fra 1897
 Sofie Honoria Bonnevie (født 1864)

Senere elevkull 
Blant senere elever ved Fru Ragna Nielsens skole var Sigrid Undset, Sigurd Hoel og Karen Grude Koht.  Skolen ble nedlagt i 1927.

Referanser 

Feminisme
Skoler i Oslo
Private videregående skoler i Norge
Privatskoler
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1885
Utdanningsinstitusjoner nedlagt i 1927
Tidligere skoler i Oslo
1800-tallet i Oslo
1900-tallet i Oslo
Skoler i Norge navngitt etter personer
Sterling Airlines

Sterling Airlines A/S var et islandsk-eid lavprisflyselskap med hovedsete i København i Danmark.

Sterling ble etablert i 1962 av tjæreborgpresten Eilif Krogager og Jørgen Størling

Krogager startet med reisevirksomhet i det små. Like etter krigen leide han en buss, med seg selv som reiseleder og medlemmer fra menigheten som deltakere arrangerete han turer til Middellhavskysten. Virksomheten økte raskt, i 1951 etablerte han sitt eget busseslskap, Nordisk Bustrafik, som senere ble til Tjæreborg Rejser.

I 1962 etablerte han flyselskapet Sterling, og selskapets ruteprefiks NB stammer fra bussdriften.

Reisene gikk den første tiden kun til Spania. Etter hvert ble antallet destinasjoner betydelig øket, også med reiser til land utenfor Europa, blant annet Sri Lanka (Ceylon).

Tjæreborg ble i 1989 kjøpt opp av en annen dansk reiselivsoperatør, Simon Spies fra Spies-Rejser. Da Spies ble oppløst, overtok Fred. Olsens Flyselskap eierandelen og driften av Sterling. Selskapet ble hundre prosent norskeid i 1995.

I 2002 ble selskapet et lavprisselskap, og de samarbeidet blant annet med Norwegian Air Shuttle om reiser til Europa. I september 2005 ble Sterling slått sammen med Maersk Air. Det ble imidlertid fortsatt markedsført under navnet Sterling.

Den 23. oktober 2005 kunngjorde eierne av det islandske flyselskapet Icelandair, FL Group, at de overtok Sterling.

29. oktober 2008 gikk Sterling konkurs, noe selskapet selv hevder skyldes finanskrisen.

Destinasjoner 

Se egen artikkel: Sterlings destinasjoner

Flåte

Referanser

Eksterne lenker 

 Sterling.dk – selskapets hjemmeside
 BT.no: «Sterling gir opp Norge» (25. september 2008)
 Mer om Sterling
 Informasjon om konkursen – Nyttig informasjon for reisende

Tidligere danske flyselskaper
Konkurser
Flyselskaper etablert i 1962
Flyselskaper nedlagt i 2008
Kjernen

Kjernen er en uavhengig supportergruppering knyttet til Rosenborg Ballklub.

Kjernen ble stiftet i 1996, som en arvtager etter den tidligere RBK-supporterklubben Fragleberget. Kjernen var i utgangspunktet en offisiell supporterklubb, men i 2002 tok den status som uavhengig etter ekstraordinært årsmøte. Grupperingen har (per desember 2020)  medlemmer. Kjernen har et styre bestående av fem medlemmer, disse består av leder, nestleder, kasserer, sekretær og ett styremedlem. Leder er også klubbens talsperson. I tillegg til styret har Kjernen en kontrollkomite med ansvar for å bistå med rådgiving og for å holde kontroll med at styret utfører de oppsatte oppgaver. Kontrollkomiteen består av tre personer.

Kjernens hovedformål er å støtte Rosenborg Ballklub (RBK) visuelt og verbalt under kamp, samt å være en konstruktiv og kritisk diskusjons- og samarbeidspartner for RBK utenom kamp. Kjernen organiserer også turer til klubbens bortekamper for sine medlemmer.

Webred
Webred, som konsekvent skrives [webred], er et pseudonym for forfatterne på Kjernens hjemmeside, Stein Gorset og Jørgen Stuveold. Høsten 2005 ga de ut boken Trist som faen : sesongen 2005 slik vi så den, som var en samling utvalgte artikler fra samme sesong. Den ble utsolgt på forhåndsbestillingene alene. [webred] ble med denne boka nominert til Årets Bok på Adresseavisas UTAwards i januar 2006.

Artiklene er preget av daglige betraktninger og et skråblikk på alt som skjer i og rundt Rosenborg, og kjennetegnes av en knapp og vittig stil som har gjort tekstene populære også utenfor supportermiljøet til Rosenborg. [webred] startet med sine artikler allerede i 2000, men har hatt flere pauser siden den gang. I løpet av 2005 er [webred] fått en viss kultstatus; spesielt i Trøndelag, men også blant fotballsupportere andre steder i Norge. Den 25. desember 2006 valgte [Webred] å pensjonere seg for godt som skribenter for Kjernens hjemmeside.

12. mars 2009 gjorde [webred] comeback som skribenter. Denne gang for Adresseavisen i forbindelse med dennes dekning av norsk fotball.

Referanser

Eksterne lenker
 Kjernens hjemmeside
 Informasjon om styret i Kjernen
 Webreds offisielle pensjonering

Supporterklubber for fotballag i Norge
Ishockeysupporterklubber
Rosenborg Ballklub
Etableringer i 1996
Nøstvet

Nøstvet er navnet på en gård i Ås i Akershus i Viken fylke som ga navn til nøstvetøksen, et redskap brukt i jeger- og fangstkulturen fra den eldre steinalderen (mesolitikum) i Norge. Ved gården ble det funnet rundt 300 nøstvetøkser. Denne øksetypen har i sin tur gitt sitt navn til det som oppfattes som en fase eller et såkalt kulturkompleks i steinalderen, nøstvetkulturen. Den første forskeren som postulerte at det her var snakk om en egen fase, var Andreas M. Hansen  i 1904. 

I dag er Nøstvet gård nedlagt, men stedet er skiltet, like vest for Vinterbro-senteret i Ås kommune. Selve steinalderboplassen lå egentlig på Sjøskogen, en husmannsplass under Nøstvet.

Nøstvetkulturens mest kjente minne er helleristningen av en elg ved Ekeberg i Oslo, gjenoppdaget i 1915. Bare ti helleristninger er kjent fra den tiden, og alle viser elger med et inntegnet labyrintmønster over kroppen.

Referanser

Se også 
 Hebekkskogen

Eksterne lenker
 Nøstvet-øksa

Steinalderen i Norge
Norsk kultur
Gårder i Viken
Bosetninger i Ås
Basilicata

Basilicata er en region i Italia. Regionen grenser mot Campania i vest, Puglia i øst, Calabria i syd. Den har en kort kystlinje mot Tyrrenhavet i vest, og en annen mot Tarantobukta i Det joniske hav i sydøst.

Regionen ble i middelalderen omtalt som Lucania.

Referanser

Eksterne lenker
Molar masse

Den molare massen er massen av 1 mol av stoffet. Antall partikler i 1 mol er gitt ved  Avogadros konstant .  Begrepet brukes til beregninger på kjemiske reaksjoner og likevekter.

For en mengde stoff med masse m som består av n mol, er den molare massen for dette stoffet

 

Den måles derfor i g/mol. Med denne definisjonen sammenfaller den molare massen, angitt med denne måleenheten, med atommassen målt i atommasseenheten u.

Svovel har atommassen 32,07 u (står i periodesystemet). Det betyr at stoffmengden 1,00 mol svovel har massen 32,07 g. Den molare massen til svovel blir derfor

 

Molare beregninger kan brukes til å beregne hvor mye utbytte man kan få av kjemisk reaksjoner for en bestemt mengde utgangsstoffer.

Eksempel 

Under produksjon av sprit gjæres glukose til etanol etter denne balanserte ligningen

 

Altså 1 mol glukose reagerer til 2 mol etanol og 2 mol CO2

Hvis man da begynner med 1000 g glukose kan man ved hjelp av molare beregninger finne hvor mye etanol som maksimalt kan dannes etter reaksjonsligningen. Nå følger atommassen til et molekyl direkte fra antall atomer det har og deres masser. Det vil si at glukosemolekylet C6H12O6 har massen
6⋅12,01 u + 12⋅1,008 u + 6⋅16,00 u = 180,2 u.
Derfor er den molare massen til glukose 180,2 g/mol slik at 1000 g glukose utgjør 1000/180,2 mol = 5,55 mol.

På samme måte finner man den molare massen til sprit C2H5OH å være 46,07 g/mol. Da det blir produsert to mol sprit for hvert mol glukose, blir det produsert 2×5,55 mol = 11,1 mol med sprit. Det tilsvarer nå en masse (46,7 g/mol)×(11,1 mol) = 511 g.

Det kan altså dannes 511 g etanol av 1000 g glukose, resten blir til karbondioksid. Merk at ved fremstilling av etanol ved gjæring vil gjærbakteriene opphøre å produsere etanol ved 10-15%.

Se også 
Mol (enhet)
Kjemisk likevekt

Referanser

Litteratur

 P.A. Rock, Chemical Thermodynamics, University Science Books, Oxford (1983). ISBN 0-19-855712-5.

Kjemiske egenskaper
Kjemisk systematikk
Masse
FONO

FONO er interesseorganisasjonen for uavhengige norske plateselskaper. Organisasjonen ble stiftet i 1980 og har som formål å fremme norsk musikkproduksjon og fonogrammet som kulturmedium.

Organisasjonen har siden 1994 delt ut Bjellesauprisen til personer eller institusjoner som har gjort en spesiell innsats for norsk musikk. Sammen med IFPI Norge deler FONO ut Spellemannprisen og tildeler salgstrofeer i musikkbransjen.

Eksterne lenker
 

Norske kulturorganisasjoner
Norsk musikk
Norske opphavsrettsorganisasjoner
Etableringer i 1980
J.M. Stenersens Forlag

J.M. Stenersens Forlag AS er et norsk bokforlag grunnlagt i 1892, som siden 2003 har vært eid og drevet sammen med Kagge forlag. Forlaget var i fire generasjoner drevet av personer fra Stenersen-familien.

Historie og utgivelser

Forlaget ble etablert i 1892 av Johan Martin Stenersen (1866–1948). To av de første større bokutgivelsene forlaget tok på seg, var å gi ut Norges Matrikkel for den norske stat samt Landstads salmebok, som forlaget hadde enerett på utgivelse av.

I 1899 utgav det praktverket Snorres kongesagaer med illustrasjoner av malerne Halfdan Egedius, Christian Krohg, Gerhard Munthe, Eilif Peterssen, Erik Werenskiold og Wilhelm Wetlesen. Denne utgaven regnes blant det ypperste av norsk bokkunst og er fremdeles i salg. Utgivelsen av førsteutgaven førte imidlertid til at forlaget gikk konkurs. Hovedårsak var at boka var trykt med gotiske bokstaver som var i ferd med å bli regnet som avleggs. Rettigheten ble kjøpt ut av boet, slik at neste utgave av Snorre, inkludert en uhyre populær folkeutgave, ble satt med latinske bokstaver.

For øvrig samarbeidet forlaget lenge med Staten, og trykte en mengde trykksaker, blanketter og lover. I 1903 etablerte J. M. Stenersen dessuten firmaet Folkeboksamlingenes Ekspedisjon som ble drevet ved siden av eget forlag, og som stod for innbinding og salg av bøker til folkebibliotekene. Siden 1895 hadde Stenersen da allerede vært ansvarlig for ekspedisjonen av barnebøker til boksamlingene i Norge. I 1921 ble arbeidet med materiell og blanketter organisert i et eget forlag, Sem og Stenersen AS.

Under andre verdenskrig inngikk Stenersens forlag seg et samarbeid med Quislings fascistparti Nasjonal Samling (NS) med et spesielt ansvar for å utgi tyske bøker oversatt til norsk. Forlaget endret under krigen navn til G. Stenersens Forlag, etter Gunnar Stenersen (1901–1968), sønn av Johan Martin Stenersen, og utga nazistisk propagandalitteratur, som i 1943 ble overtatt av det nyetablerte Centralforlaget. I denne perioden var disse to, samt Blix forlag, Atlantic forlag, Viking forlag og Kamban forlag, benevnt som «NS-forlagene».

Etter krigen sørget kunstsamleren, aksjemegleren og forfatteren Rolf Stenersen (1899–1978) for at forlaget overlevde. I nyere tid har forlaget inngitt seg på filmproduksjonen av Thor Heyerdahls liv, og i større grad gitt ut kunstbøker, blant annet med  Ferdinand Finne (1910–1999). En del kokebøker har det også blitt. I 1990-årene ble forlaget drevet av den tidligere den Aschehoug-redaktøren Halfdan Freihow. I 2003 ble forlaget overtatt av Kagge Forlag, men har beholdt navnet.

Referanser

Eksterne lenker 
 Forlagets hjemmesider

Norske forlag
Forlag etablert i 1892
1892 i Norge