Kosmas og Damian

Tvillingene Kosmas og Damian er først og fremst helgener  for leger og apotekere. Fortellingen om deres liv finnes bl.a. i Den Gyldne Legende.  Kosmas og Damian skal ha levd og sannsynligvis er det  dem som ble drept i Cyrrhus i Syria ca. år 303.

Legenden 
De var ifølge legenden arabiske tvillingbrødre som levde i den lilleasiatiske byen Aegea i Kilikia der de virket som leger. De var dyktige, men tok ikke betalt for sin hjelp og ble derfor kalt anargyroi, de hellige uten penger. Under Diokletians kristenforfølgelse ble de arrestert av Lysias som var stattholder. De ble torturert og forsøkt henrettet, men de reddet av engler, ilden ville ikke skade dem, steinene snudde i luften, og pilene prellet av.  Til slutt ble de drept ved halshogging. Ifølge legendene skal en kamel som gikk forbi plutselig kunnet snakke og befalte med høy mørk stemme at de to måtte begraves sammen.

Fra tempel til kirke 
I Aegea skal det ha vært et Asklepiostempel inntil år 355. Det ble ødelagt og erstattet med en kirke dedikert til Kosmas og Damian.  Etterhvert ble Konstantinopel senter for kulten av helgenene. Her skal det ha vært et stort klosteranlegg som lå utenfor bymurene  nær sjøen.  Kirken skal ha hatt både herberge, sykehus og apotek. På høyre side skal det ha vært en søylehall der relikviene ble oppbevart i en sarkofag. Her skal de ha blitt oppbevart til de ble flyttet til Apostelkirken i 1150.  
Andre kilder mener at relikviene ble brakt til Roma og til pave Felix IVs  kirke bygget 526-530.  Kirken ligger i utkanten av Forum Romanum og har idag inngang fra Via dei Fori Imperiali.  Det var flere grunner til at Paven dedikerte kirken til de hellige legegudene Kosmas og Damian. Bibliotheca Pacis som lå omtrent på dette stedet ble brukt til forelesninger av Galen. I århundrer var også kontorene til de fleste leger i Roma plassert her. Stedet ligger nær Castor og Pollux tempelet og Kosmas og Damian kan ha vært en god erstatning for disse.  Det kan også være at Paven ville vinne velvilje fra det bysantinske imperiet ved å dedisere kirken til helgener fra den østlige delen av riket. Idag  er kirken eiet av fransikanerne som også har bygget et kloster her. 
	En annen kirke på Forum Romanum hvor Kosmas og Damian også er avbildet er Santa Maria Antiqua.  Helgenene er representert i kirkens Diakonikon som også er blitt kalt legekapellet.  Her er en rekke helgener med tilknytning til medisin og farmasi avbildet.
Det kan se tur som om denne plassen i kirken, på høyre side for alteret har vært et av stedene hvor helgenene er plassert. De finnes også på denne plassen i katedralen i Monreale  på Sicilia og i Klosterkirken i Moldvita kloster i Romania.    Det er ingen tvil om at helgenene har vært populære. Det utviklet seg en kult i store deler av Sør-Europa med flere kultsteder.  Utbredelsen av bilder er stor særlig sør i Europa, men også i Tyskland.  Det kan se ut som om de er sjeldnere i Norden,  men det finnes avbildninger bl a. i Eds kirke i Sollentuna, Sverige og i et par danske kirker.

Mirakler og mirakelkult 

Asklepioskulten forsvant ikke med en gang i tidlig kristen tid. Den blomstret i det meste av det 4. århundre og kollapset ikke før keiser Theodosius (379–395) utryddet de gamle hedenske helligdommene.  Kulten ble etterhvert erstattet med tilbedelsen av legehelgenene, i første rekke av St. Kosmas og St. Damian. Legehelgenene var også en manifestasjon av Kristi kraft som var gitt til dem. Helgenene utførte sine mirakler på den samme måten som Asklepios hadde gjort. Sentralt i dette er Santa Maria Antiqua og legekapellet der. Det kan ha vært et diaconiae i tilknytning til kirken. Institusjonen skal ha blitt innstiftet av biskop Paul av Antiokia på 600-tallet. Dette skulle være veldedige institusjoner  basert på kristne frivillige hvor en også utførte medisinsk behandling basert på Hippokrates og Galen. En kan da anta at kapellet ble brukt til bønn og kontemplasjon. Knipp mener at idéen om dyrkingen av de medisinske helgenene også innbefattet inkubasjon. En mener i tillegg at legehelgenkulten overtok ritualer og praksis fra Asklepioskulten også tempelsøvnen og at helgenene utførte sine mirakler på samme måte som Asklepios hadde gjort. Fortellingen om den hvite mannen som fikk et svart bein sydd på er ofte brukt som bakgrunn for bilder av helgenene. Blant annet inngår scenen i Fra Angelicos billedserie av St. Kosmas og St. Damian i Markuskirken i Firenze, i et bilde i Prado i Madrid og i Wellcome Trusts samlinger i London.

Eksterne lenker 
 
 Helgenleksikon
 Den gyldne legende 

Syriske helgener 
Farmasihistorie
Farmasøyter
Apotek
Tvillinger