alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Alice i byene

Alice i byene (originaltittel: Alice in den Städten) er en tysk roadmovie fra 1974 regissert av Wim Wenders. Filmen er første del av Wenders' Roadmovie-trilogi som også inkluderer Falsk bevegelse (1975) og Im Lauf der Zeit (1976)

Handling 
En vest-tysk forfatter Philip Winter har problemer med å rekke en frist fra et forlag. Faktisk har han ikke skrevet noe vesentlig på veldig lenge, og har tilsynelatende en livskrise. Etter å ha mistet jobben og forsøkt å bestille en fly-billett fra New York City til München, møter han en tysk kvinne, Lisa van Dam, og hennes lille datter, Alice, som forsøker å komme hjem. Lisa ber Philip ta midlertidig omsorg for Alice, før hun forsvinner for å takle et forhold hun nylig har avsluttet. Philip og Alice reiser til Amsterdam, i den tro at Lisa skal møte dem der. Alice har tidligere bodd der sammen med foreldrene sine og snakker nederlandsk, og foreslår at hun skal vise ham rundt i byen mens de venter på Lisas fly. Men pengene hans tar etter hvert slutt, og tilbake ved flyplassen oppdager de at Lisa ikke var på flyet likevel.

Alice nekter å vente på henne alene på flyplassen i Amsterdam, så Philip bestemmer seg for å ta en buss sammen med henne til hennes bestemor i Tyskland. Men Alice husker ikke navnet på byen, og Philip leser en liste over byer og "Wuppertal" ser ut til å være kjent. Alice vet bare hvordan huset ser ut. Hun husker ikke bestemorens navn eller adresse. Etter en hel dag med leting, innser Alice at bestemoren hennes faktisk ikke bor i Wuppertal. Philip bringer Alice til en politistasjon, for at de skal ta seg av henne. Men når Philip dukker opp ved hotellet sitt senere den kvelden, venter Alice på ham. Hun hadde stukket av fra politistasjonen, og husker at bestemoren hennes het Krüger og bor i Ruhr-området. De fortsetter letingen. Men den eneste ledetråden deres var et fotografi av bestemorens hus. De finner huset, men menneskene som bor der kjenner ikke bestemoren til Alice.

Skuespillere 
 Rüdiger Vogler som Philip Winter
 Yella Rottländer som Alice
 Lisa Kreuzer som Lisa. Moren til Alice.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Filmer fra 1974
Tyske filmer
Tyskspråklige filmer
Phanophorus

Phanophorus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utseende 
Middelsstore, avlange, blanke, mørke smellere. Pronotum har lysorganer ved bakhjørnene. Kroppen er ganske jevnbred. Antennene er tynne og trådformede. Dekkvingene har fine punkstriper-

Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

Levevis 
De tropiske artene i gruppen Pyrophorini lyser i mørket. De er kjent som cucujos i spansktalende land. De sender ut lys fra to lysorganer ved bakhjørnene av brystskjoldet (pronotum) og ett lysorgan ved bakkroppen. Dette lyset kan ha forskjellig farge, ofte "kaldt" lys fra brystskjoldet og rødaktig lys fra bakkroppen. Lyset fremkommer ved en meget energieffektiv prosess, se omtale under lysbiller (Lampyridae). Også larvene og til og med eggene er selvlysende. De levende billene brukes som selvlysende smykker, og noen biller i en flaske kan være en brukbar lampe.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Chile.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857 
 Stammen Pyrophorini Candéze, 1859 
 Slekten Phanophorus Solier, 1851 
 Phanophorus parallelus Solier, 1851 - trolig et synonym for P. perspicax
 Phanophorus perspicax (Guerin, 1830)

Eksterne lenker 
 Bilde av Phanophorus perspicax
 

Smellere
Biller formelt beskrevet i 1851
Tropihypnus

Tropihypnus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utseende 
Små (ca. 5 - 6 millimeter), avlange, halvblankt mørke smellere, pronotum kan være rødt. Oversiden er fint hårete. Antennene er kraftige, sagtakkede og nokså lange. Pronotum har rundede sider og skarpt avsatt siderand, fint punktert, bakhjørnene kort og skrått tilbaketrukne. Beina er nokså slanke, gjerne lyst fargede.

Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

Levevis 
Smellernes larver lever i jorda eller i død ved. De voksne billene kan finnes i vegetasjonen om sommeren.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Sentral- og Øst-Asia (Kirgisistan, Kina).

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien Småsmellere, Negastriinae Nakane, 1953
 Slekten Tropihypnus Reitter, 1905
 Tropihypnus bicarinatus Fleutiaux, 1908
 Tropihypnus bimargo (Reitter, 1896)
 Tropihypnus chatterjeei (Fleutiaux, 1928)
 Tropihypnus gardneri (Fleutiaux, 1928)
 Tropihypnus himargo Stibick, 1968
 Tropihypnus namsooa Stibick, 1968
 Tropihypnus punjabae Stibick, 1968
 Tropihypnus rungbongi Stibick, 1968
 Tropihypnus unicolor Gurjeva, 1987

Eksterne lenker 
 Bilder av noen av artene
 

Smellere
Biller formelt beskrevet i 1905
Senodonia

Senodonia er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utseende 
Middelsstore, avlange, blanke, mørkt brunlige smellere, oversiden fint hårete. Hodet er kort og bredt, med små fasettøyne. Antennene er tynne, litt lengre enn hode + pronotum. Brystskjoldet (pronotum) er nokså firkantet sett ovenfra, omtrent så langt som bredt, bakhjørnene noe skrått tilbaketrukket. Dekkvingene er langsmale, omtrent så brede som brystskjoldet, med tydelige punktstriper.

Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

Levevis 
Smellernes larver lever i jorda eller i død ved. Hva de spiser kan variere – noen arter synes å være hovedsakelig planteetere, og enkelte kan være brysomme skadedyr, andre er rovdyr. Mange arter bruker flere år på larveutviklingen. De voksne billene flyr godt og treffes ofte flygende, på blomster eller i vegetasjonen. Mange smellere er skogsinsekter, og en rekke arter, særlig av slekten Ampedus, er knyttet til hule trær. For at disse skal kunne overleve, er det nødvendig at gamle, hule trær blir tatt vare på og også at nye trær får anledning til å stå til de begynner å råtne og blir hule.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Asia, fra India og Nepal i vest til Vietnam i øst.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien Lissominae Laporte de Castelnau, 1835
 Stammen Protelaterini  Schwarz, 1902
 Slekten Senodonia Laporte de Castelnau, 1836
 Senodonia bengalensis Schimmel, 2006
 Senodonia bicoloris Vats & Chauhan, 1993
 Senodonia birmanica Schimmel & Platia, 1992
 Senodonia brancuccii Schimmel & Platia, 1992
 Senodonia emodi (Candèze, 1863)
 Senodonia fengshuiana Schimmel, 2006
 Senodonia flagellaris (Punam & Saini, 1996)
 Senodonia flava Schimmel & Platia, 1992
 Senodonia hiekei Schimmel & Platia, 1992
 Senodonia inconditus Schwarz, 1901
 Senodonia jeanvoinei Fleutiaux, 1936
 Senodonia kucerai Schimmel, 2006
 Senodonia laotica Schimmel, 2006
 Senodonia meghalayana Schimmel, 2006
 Senodonia montanus (Vats & Kashyap, 1992)
 Senodonia quadricollis (Laporte, 1838)
 Senodonia sculpticollis (Fairmaire, 1888)
 Senodonia shingalilana Schimmel, 2006
 Senodonia siamensis Schimmel, 1996

Eksterne lenker 
 Bilde av Senodonia sculpticollis
 Bilder av to arter
 

Smellere
Biller formelt beskrevet i 1836
Coptostethus

Coptostethus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utseende 
Små (ca. 3 - 5 millimeter) og brede, balnke, rødlige til svarte smellere. Pronotum er hvelvet og rundet, ofte livlig farget i gult eller rødt. Dekkvingene er hvelvede med fine punktrader. Et særtrekk er at scutellum er hjerteformet.

Levevis 
Artene lever på bakken og finnes ofte under steiner.

Utbredelse 
Slekten er endemisk for Kanariøyene og Madeira.

Systematisk inndeling 
Slketen blir ofte plassert som en underslekt av Cardiophorus.

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien hjertesmellere, Cardiophorinae Candéze, 1860 
 Slekten Coptostethus Wollaston, 1854 
 Coptostethus abora Wurst & Cate, 1994
 Coptostethus arozarenai Cobos, 1970
 Coptostethus attilai Németh & Platia, 2014
 Coptostethus auarita Liberto & Wurst, 1999
 Coptostethus brunneipennis Wollaston, 1863
 Coptostethus buci Németh & Platia, 2014
 Coptostethus cabrerai Cobos, 1970
 Coptostethus canariensis Wollaston, 1858
 Coptostethus cobossanchezi Diaz de Castro & Sánchez-Ruiz, 2002
 Coptostethus crassiusculus Wollaston, 1864
 Coptostethus divergens Cobos, 1983
 Coptostethus femoratus Wollaston, 1854
 Coptostethus fernandezi Cobos, 1970
 Coptostethus globulicollis Wollaston, 1862
 Coptostethus gomerensis Cobos, 1970
 Coptostethus gracilis Wollaston, 1864
 Coptostethus guanche Cobos, 1970
 Coptostethus guayote Wurst & Cate, 1994
 Coptostethus hayeki Cobos, 1970
 Coptostethus hierrensis Franz, 1980
 Coptostethus inflatus Cobos, 1970
 Coptostethus lindbergi Cobos, 1970
 Coptostethus kundratai Németh & Platia, 2014
 Coptostethus longicornis Harald Lindberg, 1953
 Coptostethus machadoi Cobos, 1983
 Coptostethus mateui Cobos, 1970
 Coptostethus mendizabali Cobos, 1970
 Coptostethus minutus Harald Lindberg, 1951
 Coptostethus obscurus Wollaston, 1864
 Coptostethus obtusus Wollaston, 1864
 Coptostethus oromii Cobos, 1978
 Coptostethus palmensis Cobos, 1970
 Coptostethus platai Cobos, 1979
 Coptostethus putzeri Schimmel, 2008
 Coptostethus selvagensis Schimmel, 2008
 Coptostethus taylori Cobos, 1970
 Coptostethus vestitus Harald Lindberg, 1951
 Coptostethus vittatus Harald Lindberg, 1953
 Coptostethus wollastoni Cobos, 1970

Eksterne lenker 
 

Smellere
Dyr formelt beskrevet i 1854
Rai Benjamin

Rai Benjamin (født 27. juli 1997 i Mount Vernon i delstaten New York) er en amerikansk friidrettsutøver som konkurrerer i hekkeløp og sprintløp. Han er den nest raskeste i historien på 400 m hekk med en personlig rekord på 46,17 sekunder, satt i OL-finalen i Tokyo 2021, da Karsten Warholm satte verdensrekord og vant gull.

Rai var med på laget som tok gull på 4 x 400 m i VM i friidrett 2019. I det samme mesterskapet tok han sølv på 400 m hekk bak Karsten Warholm.

Benjamin er USA-mester på 400 m hekk fra 2019.

Han vant gull for USA på 4 × 400 meter under Sommer-OL 2020 i Tokyo.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Personer fra Mount Vernon
Hekkeløpere fra USA
Sprintere fra USA
Olympiske mestere for USA
Olympiske sølvmedaljevinnere for USA
Verdensmestere i friidrett for USA
VM-sølvmedaljevinnere i friidrett for USA
USA-mestere i friidrett
Deltakere for USA under VM i friidrett 2019
Deltakere for USA under VM i friidrett 2022
Deltakere for USA under Sommer-OL 2020
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2020
Medaljevinnere under Sommer-OL 2020
Clon

Clon er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utseende 
En nokså liten og spinkel, mørk, metallisk farget smeller. Arten har ganske kraftige antenner som er omtrent så lange som kroppen og kan dermed minne om en trebukk. Pronotum er rundet, litt lengre enn bredt, med en bred og dyp lengdefure i midten.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Sentral-Asia (Usbekistan).

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien Aplastinae Stibick, 1979 
 Stammen Pleonomini Dolin, 1961
 Slekten Clon Semenov, 1900 
 Clon cerambycinus Semenov, 1900 (synonym Clon umbratus Semenov, 1900)

Eksterne lenker 
 

Smellere
Biller formelt beskrevet i 1900
Cebriorhipis

Cebriorhipis er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utseende 
Middelsstore (ca. 13 millimeter), brede smellere med lange, trådformede antenner som består av 11 eller 12 ledd. Disse artene har forholdsvis tynt hudpanser (kutikula) og er myke til biller å være. Det er nokså stor forskjell mellom kjønnene, hunnene er større og bredere enn hannene med kortere antenner. Dekkvingene har markerte lengdefurer. Oversiden, særlig pronotum, er mer eller mindre tett hårete.

Levevis 
Larvene lever i jorda. Hannene flyr gjerne om natten og kommer til lys, hunnene er oftest ikke flygedyktige.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Øst-Asia (Kina, Taiwan, Sumatra, Java).

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien Cebrioninae Latreille, 1802
 Stammen Cebriognathini Paulus, 1981
 Slekten Cebriorhipis Chevrolat, 1875
 Cebriorhipis elongatus Chevrolat, 1875
 Cebriorhipis striatulus Bourgois, 1896
 Cebriorhipis uniformis Fairmaire, 1887

Eksterne lenker 
 

Smellere
Biller formelt beskrevet i 1875

nl:Cebriorhipis
Musopsis

Musopsis er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Slekten omfatter bare én kjent art.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Brasil.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien Cebrioninae Latreille, 1802
 Slekten Musopsis Chevrolat, 1875
 Musopsis minarum Chevrolat, 1875

Eksterne lenker 
 

Smellere
Biller formelt beskrevet i 1875
Brasils insekter
Cylindroderoides

Cylindroderoides er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Sør-Amerika (Peru, Brasil, Uruguay).

Systematisk inndeling 
Slekten blir noen ganger plassert i underfamilien tannsmellere.
 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien smellere, Elateroidea
 Familien smellere, Elateridae
 Underfamilien Hemiopinae Fleutiaux, 1941
 Slekten Cylindroderoides Schwarz, 1902 
 Cylindroderoides limbatus Schwarz, 1902
 Cylindroderoides relictus (Candéze, 1863)
 Cylindroderoides vittatus (Candéze, 1863)

Kilder 
 Tree of life - Hemiopinae
 delta-intkey.com - Hemiopinae

Eksterne lenker 
 

Smellere
Biller formelt beskrevet i 1902
Jing He

Jing He (kinesisk: 泾河), eller Jingelven (pinyin: Jīng Hé), også kalt  Jing Shui (泾水), er en sideelv til Wei He (渭河), som i sin tur er den største sideelven til den gule flod.

Jingelven flyter 455,1 km, med et nedbørsfelt på 45000 km². Elvens vannmengde varierer mye mellom ulike tider av året, og jorderosjonen forårsaker store problemer i dens løp. Sommerflom gjør at elven blir fylt med sedimenter; i tørre sesonger flyter elven med relativt klart vann.

Kilden til Jingelven er på Liupanfjellet i Ningxia. Derifra flyter den gjennom Gansu og Shaanxi, og møter Wei He i Gaoling.

Kinesisk mytologi forteller at Dragekongen regjerte over elven.

Eksterne lenker 
 

Elver i Kina
Huang Hes vassdragsområde
Gansu
Shaanxi
Metylsalisylat

Metylsalisylat eller vintergrønnolje er en ester av salisylsyre og metanol med formel C6H4(OH)(CO2CH3). Den er en fargeløs væske med en særegen, søt lukt. Stoffet brukes medisinsk i salver og i munnskyllemiddelet Listerine. Det brukes også i aromaterapi og som smaksstoff i tyggegummi, leskedrikker, godteri, iskrem og tobakk.

Mange planter produserer metylsalisylat, og stoffet fungerer sannsynligvis som et forsvar mot planteetere. Når en plante angripes av planteetende insekter, frigjøres det kanskje metylsalisylat som lokker til seg rovinsekter. Stoffet ser også ut til å fungere som et signal som advarer friske plantedeler og andre planter om virusangrep.

Metylsalisylat ble tidligere fremstilt fra sukkerbjørk (Betula lenta) og krypberglyng (Gaultheria procumbens), men produseres nå syntetisk.

Referanser 

Aromater
Estere
Smaksstoffer
Schloss Tanzenberg

Schloss Tanzenberg (Slottet Tanzenberg) er et renessanseslott i Tanzenberg i den østerrikskse delstaten Kärnten.

Historie
Slottet nevnes i kildene første gang i år 1247. I 1515 begynte brødrene Siegmund og Wolfgang av Keutschach med byggingen av dagens anlegg. Slottet består av fire trakter omkring en firkantet indre gård.

På 1800-tallet forfalt bygningene. I 1891 kjøpte Georg av Gutmannsthal slottet og begynte med renovering og ombygning. De første to etasjene er fra 1500-tallet og har arkadeganger mot innergården. Deler av den nordøstlige trakten utgjøres av middelalderborgen. 

I 1898 ble slottet ervervet av olivetanerordenen som lot bygge en kirke der festsalen var. I 1942 eksproprierte nasjonalsosialistene klosteret og benyttet slottet som sentralbibliotek for sin partiskole. Etter andre verdenskrig fikk de gamle eierne klosteret tilbake. I 1946 innrettet bispedømmet Gurk et presteseminar og en internatskole der. I 1953 kjøpte stiftet klosteret og utvidet skolevirksomheten. I dag rommer slottet et forbundsgymnasium med daghjem og internat.

Kjente elever fra internatskoletiden
 Peter Handke, Gustav Januš, Florjan Lipuš, Engelbert Obernosterer, Valentin Oman, Lukas Kraßnitzer, Karl Smolle.

Litteratur 
 Die Kunstdenkmäler Österreichs. Dehio Kärnten 2001. Tanzenberg, Schloss, S. 941–942.
 Christian Cvetko: Tanzenberg. Rennaissanceschloss – Olivetanerabtei – Gymnasium (= Archiv für vaterländische Geschichte und Topographie. 105). Verlag des Geschichtsvereines für Kärnten, Klagenfurt am Wörthersee 2014, ISBN 978-3-85454-127-1.

Tanzenberg
Kärnten
John B. Goodenough

John Bannister Goodenough (født 25. juli 1922 i Jena i Tyskland) er en amerikansk professor i faststoffysikk. 

Han ble tildelt nobelprisen i kjemi i 2019, sammen med M. Stanley Whittingham og Akira Yoshino for utviklingen av oppladbare batterier. Med sine 97 år ble Goodenough tidenes eldste nobelprisvinner.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Nobelprisvinnere (kjemi)
Nobelprisvinnere fra USA
Vitenskapelig ansatte ved MIT
Alumni fra Yale University
Medlemmer av Det franske vitenskapsakademiet
Medlemmer av Royal Society
Mottakere av Copleymedaljen
Medlemmer av United States National Academy of Sciences
Personer fra Jena
Personer fra USA under andre verdenskrig
Oppfinnere fra USA
Akira Yoshino

Akira Yoshino (japansk ; født 30. januar 1948 i Suita i Japan) er en japansk kjemiker. 

Han ble tildelt nobelprisen i kjemi i 2019, sammen med M. Stanley Whittingham og John B. Goodenough for utviklingen av oppladbare litium-ion-batterier.

Æresbevisninger (utvalg) 
 Fellow av Chemical Society of Japan
 2013 Global Energy Prize
 2014 Charles-Stark-Draper Prize
 2018 Japan Prize
 2019 European Inventor Award
 2019 Nobelprisen i kjemi

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kjemikere
Nobelprisvinnere (kjemi)
Japanske nobelprisvinnere
Personer fra prefekturet Osaka
Davi Kopenawa Yanomami

Davi Kopenawa Yanomami, også skrevet Davi Kobenawä Yanomamö (født cirka 1956) er en brasiliansk sjaman og portugisiskspråklig talsperson for Yanomami-folket, et urfolk i Brasil. Han ble kjent for å være talsmann for stammesaker og bevaring av regnskogen i Amazonas da stammerrettighetsorganisasjonen Survival International inviterte ham til å motta Right Livelihood Award på vegne av dem i 1989. Yanomami snakket med både det britiske og svenske parlament om den katastrofale innvirkningen på helsen til folket sitt som en konsekvens av den illegale invasjonen av landet deres av 40 000 «garimpeiros» eller gullminere. Fra 1987 til 1993 døde en femtedel av Yanomami-stammen av malaria og andre overførbare sykdommer fra gruvearbeiderne.

Referanser

Eksterne lenker 
An Open Letter to All Peoples of the Earth 
Survival International media kit on Davi Kopenawa Yanomami

Brasilianere
Urfolk i Brasil
Religiøse ledere
Vinnere av Right Livelihood Award
Svendsen

Svendsen er et vanlig etternavn i Norge og Danmark. Per januar 2020 hadde  nordmenn etternavnet Svendsen. Navnet er et patronymikon og betyr «Svends sønn» (sønn av Svend). Andre former av navnet er Svensen og Svenssen.

Noen kjente personer med etternavn Svendsen 

 Arnljot Strømme Svendsen (f. 1921), økonom, professor
 Berit Svendsen (f. 1963), sivilingeniør og bedriftsleder
 Birgitte Victoria Svendsen (f. 1957), skuespiller
 Bjarne Svendsen (f. 1924), tidligere bordtennisspiller
 Bård Svendsen (f. 1954), musiker
 Cathrine Svendsen (f. 1967), tidligere håndballspiller
 Emil Hegle Svendsen (f. 1985), langrennsløper og tidligere skiskytter
 Erik Fossum Svendsen (f. 1955), fiolinist og dirigent
 Faste Svendsen (1842-1926), emissær, lærer og klokker
 Johan Svendsen (1840-1911), komponist og dirigent
 John Arild Svendsen (f. 1967), taekwondoutøver
 Kari Svendsen (f. 1950), artist, visesanger, gitarist og banjospiller
 Kenneth Svendsen (f. 1954), politiker
 Kolbjørn Svendsen (1903-1967), musiker og komponist
 Morten Svendsen (1877-1959), dirigent og musiker
 Olav Svendsen (1899-1984), jurist
 Oskar Svendsen (f. 1994), syklist
 Rune Svendsen (f. 1982), skuespiller og sanger
 Rune J. Svendsen (f. 1976), billedkunstner
 Sander Svendsen (f.1997), fotballspiller
 Terje Svendsen (f. 1956), forretningsmann og idrettsleder
 Tobias Svendsen (f. 1999), fotballspiller
 Torbjørn Svendsen (f. 1954), tidligere fotballspiller
 Trond Svendsen (1904-1990), syklist
 Truls Svendsen (f. 1972), programleder og komiker
 Åsmund Svendsen (f. 1967), historiker

Referanser 

Etternavn
Ditt navn er kjærlighet

Ditt navn er kjærlighet (originaltittel: Romance) er en amerikansk romantisk dramafilm fra 1930 regissert av Clarence Brown med Greta Garbo og Lewis Stone i hovedrollene.

Eksterne lenker 
 

Filmer fra 1930
Romantiske dramafilmer fra USA
Sort-hvitt-filmer
Alt undtagen kjærlighet

Alt undtagen kjærlighet (originaltittel: Torrent) er en amerikansk romantisk stumfilm fra 1926 regissert av Monta Bell med Greta Garbo og Ricardo Cortez i hovedrollene.

Filmen var Garbos første i Hollywood.

Medvirkende
 Ricardo Cortez - Don Rafael Brull
 Greta Garbo - Leonora Moreno, aka La Brunna
 Gertrude Olmstead - Remedios Matías
 Edward Connelly - Pedro Moreno
 Lucien Littlefield - Cupido, the Barber
 Martha Mattox - Doña Bernarda Brull
 Lucy Beaumont - Doña Pepa Moreno
 Tully Marshall - Don Andrés, a Lawyer
 Mack Swain - Don Matías

Referanser

Eksterne lenker 
 

Filmer fra 1926
Romantiske dramafilmer fra USA
Stumfilmer fra USA
Filmer basert på bøker
Fylkesvei 1501

Fylkesvei 1501 går mellom Bråten og Herredshuset i Lillestrøm.

Strekningen ble fastlagt 2019, og er en arm av den tidligere fylkesvei 279.

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker  
 Vegvesenets vegkart
 

Fylkesveier i Viken
Veier i Lillestrøm kommune
Nowa Ruda

Nowa Ruda (tysk: Neurode) er en by i det sørvestlige Polen nær grensen til Tsjekkia beliggende ved elven Włodzica i den sentrale del av Sudetene. I 2007 hadde byen 25 240 innbyggere.

Byen var tidligere tysk, men ble en del av Polen etter avslutningen av andre verdenskrig.

Litteratur 
 Dehio-Handbuch der Kunstdenkmäler in Polen. Schlesien. Deutscher Kunstverlag, München / Berlin 2005, ISBN 3-422-03109-X.
 Arno Herzig, Małgorzata Ruchniewicz: Geschichte des Glatzer Landes. DOBU-Verlag u. a., Hamburg u. a. 2006, ISBN 3-934632-12-2.
 Hugo Weczerka (utg.): Handbuch der historischen Stätten. Band: Schlesien (= Kröners Taschenausgabe. Band 316). Kröner, Stuttgart 1977, ISBN 3-520-31601-3, S. 479.
 Joseph Wittig: Chronik der Stadt Neurode. Stadt Neurode, Neurode 1937.
 Joseph Wittig: Kronika miasta Nowa Ruda. 9 Bände. Wydawnictwo Maria, Nowa Ruda 2004–2008, ISBN 83-88842-66-8.

Byer i det nederschlesiske voivodskap