alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Stig Arild Slørdahl

Stig Arild Slørdahl (født 6. mars 1959 i Kristiansund) er administrerende direktør i  Helse Midt-Norge regionale helseforetak. 

Fra 1. oktober 2005 til 12. juni 2015 var Slørdahl ansatt dekan ved Det medisinske fakultet ved NTNU. Han har også vært ansatt som professor i medisin (kardiovaskulær fysiologi) ved NTNU og overlege ved St. Olavs hospital.

Slørdahl ble utdannet cand.med. i 1985 og tok doktorgraden i medisin i 1992. Han ble spesialist i indremedisin i 1998 og i hjertesykdommer i 2000. Han ble ansatt som førsteamanuensis ved Det medisinske fakultet ved NTNU i 1995 og professor i 2002. I årene 2002-2005 var han instituttleder ved Institutt for sirkulasjon og bildediagnostikk. 

Slørdahl har forskningsbakgrunn innen hjerte ultralyd og trening ved hjertesykdommer. Han er Fellow of the European Society of Cardiology og medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Akademi.

Slørdahl har vært leder for The Joint Committee of the Nordic Medical Research Councils (NOS-M) 2010-2012 og medlem i European Medical Research Councils Core Group 2009-2012. Han er nå leder av Scientific Review Group for the Biomedical Sciences i European Science Foundation. Slørdahl er tidligere medlem av Divisjonsstyret for vitenskap i Forskningsrådet, og har sittet i styret for SINTEF og Kreftregisteret.

Slørdahl hadde hovedansvaret for å etablere Norsk hjerteinfarktregister.

Publikasjoner 
 

Norske medisinprofessorer
Norske leger
Kardiologer
Medlemmer av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab
Fødsler i 1959
Personer fra Kristiansund kommune
Kunståret 1868

Kunståret 1868 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1868.

Hendelser

Ukjent dato 
 Rodolphe Julian grunnlegger Académie Julian.

Verk 

 Édouard Manet - Portrait d’Emile Zola (Musée d’Orsay, Paris)
 Lawrence Alma-Tadema - Pheidias and the Frieze of the Parthenon, Athens (Birmingham City Museum and Art Gallery, England).

Fødsler 
 27. mars - Axel Ebbe,svensk skulptør (død 1941)
 28. mars - Cuno Amiet, svensk maler (død 1961) 
 28. april - Émile Bernard,fransk maler (død 1941)
 24. mai - Ecke Hedberg, svensk kunstner og illustratør (død 1959)
 18. juni - Georges Lacombe, fransk skulptør og maler (død 1916) 
 12. oktober - Olof W. Nilsson, svensk kunstner (død 1956)
 11. november — Édouard Vuillard, fransk maler (død 1940) 
 13. november — Olof Sager-Nelson, svensk kunstner (maler) (død 1896)
 12. desember - Döderhultarn, svensk treskulptør (død 1925)
 22. desember - Gustaf Fjæstad, svensk maler, grafiker og kunsthåndverker (død 1948)
 ukjent dato - Maja Sjöström, svensk tekstilkunstner (død 1961)

Dødsfall 
 28. januar - Adalbert Stifter,østerriksk maler (født 1805) 
 13. februar - Charles Méryon, fransk etser (født 1821) 
 21. februar - Josef Magnus Stäck, svensk kunstner (født 1812)
 21. februar — Giuseppe Abbati,italiensk maler (født 1836) 
 1. mars - Herman Wilhelm Bissen,dansk skulptør (født 1798)
 10. mars - Adah Isaacs Menken,amerikansk maler (født 1835) 
 10. mars — Herman Wilhelm Bissen, dansk skulptør (født 1798) 
 15. mars - François-Édouard Picot, fransk maler (født 1786) 
 29. mars — Felix Slade, engelsk advokat og samler,  grunnlegger av Slade School of Art (født 1788) 
 24. april - Hans Gasser, østerriksk billedhugger (født 1817)
 29. april - John Burnet,skotsk gravør og maler (født 1781/1784) 
 18. juli - Emanuel Leutze, amerikansk maler (født 1816) 
 24. juli - George Cattermole,engelsk illustratør og maler (født 1800) 
 13. november - Bonaventura Genelli,tysk maler (født 1798)

Eksterne lenker
Kunståret 1869

Kunståret 1869 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1869.

Hendelser

Ukjent dato 
 31. januar – Société Libre des Beaux-Arts publiserer sitt manifest.

Verk

Malerier 

 Lawrence Alma-Tadema - The Wine Shop 
 Daniel Huntington - Sowing the Word 
 Frederick Richard Lee - Morning in the Meadows
 Édouard Manet - Le Balcon (Musée d'Orsay, Paris)
 Édouard Manet - Le Départ du vapeur de Folkestone (Philadelphia Museum of Art)
 Édouard Manet - Clair de lune sur le port de Boulogne (Musée d'Orsay, Paris)

Skulpturer 
 Jean-Baptiste Carpeaux - La Danse (Louvre, Paris)

Fødsler 

 15. januar - Alfred Bergström,svensk maler (død 1930)
 7. februar - Xavier Martinez,amerikansk maler (død 1943) 
 1. mars - Pietro Canonica,italiensk skulptør (død 1959) 
 6. april - Marc Aurèle de Foy Suzor-Coté, kanadisk maler og skulptør (død 1937) 
 6. april - Louis Raemaekers,nederlandsk maler og serietegner (død 1956) 
 17. april - Oton Iveković, kroatisk kunstner (død 1939)
 18. april - Bror Sahlström, svensk kunstner og skulptør (død 1917) 
 11. mai - Gustaf Ankarcrona, svensk maler og arkitekt (død 1933)
 12. mai - Albert Engström, svensk kunstner, tegner og forfatter (død 1940)
 24. mai - Ivan Aguéli, svensk maler, religionsfilosof og orientalist (død 1917)
 10. juni - Svante Nilsson, svensk medaljekunstner, sangtekstforfatter og sanger (død 1942)
 13. juni - Emma Lundberg, svensk maler og hagearkitekt (død 1953)
 23. juni - Karl Tirén, svensk kunstner, sameforsker, jernbanestjenestemann og fiolinbygger (død 1955)
 27. juni - Kate Carew, amerikansk karikaturtegner (død 1961) 
 10. august - Oscar Hullgren, svensk kunstner som spesialiserte seg på marinmaleri (død 1948)
 18. oktober - Artur Bianchini, svensk kunstner (død 1955) 
 22. oktober - August Gaul,tysk skulptør (død 1922) 
 3. november - Ester Almqvist, svensk kunstner (død 1934)
 18. november - Carl Olof Bartels, svensk kunstner, maler og tegner (død 1958)   
 1. desember - Eligiusz Niewiadomski, polsk kunstkritiker og modernistisk maler (død 1923)
 18. desember - Edward Willis Redfield, amerikansk landskapsmaler (død 1965) 
 31. desember - Henri Matisse,fransk maler (død 1954) 
 ukjent dato - Bror Sahlström, svensk kunstner og skulptør (død 1915)
 ukjent dato - Mauritz Larsson, svensk kunstner og oppfinner (død 1929)

Dødsfall 
 10. juni - Frederick Yeates Hurlstone,engelsk maler (født 1800) 
 10. juli - Jan Wnęk, østerrikskungarsk snekker og skulptør (født 1828) 
 25. august - Baron Leys, belgisk maler (født 1815) 
 8. august - Roger Fenton,britisk fotograf (født 1819) 
 12. november - Friedrich Overbeck, tysk maler, tegner og illustratør (født 1789)
 14. desember - Pietro Tenerani, italiensk skulptør (født 1789)
 ukjent dato - François-Joseph Navez, belgisk maler (født 1787)

Referanser

Eksterne lenker
Tronfølgeloven

Tronfølgeloven var en norsk lov som dikterte hvem som kunne påberope seg retten til den norske kongetronen. Ved innførselen i 1163 gjorde denne slutt på tradisjonen om at enhver kongssønn kunne bli konge, en skikk som var nedfestet i lov fra Olav den helliges dager.

Tronfølgeloven av 1163  
Tronfølgeloven av 1163 ble til som en følge av en allianse mellom kirken og den norske statsmakten. Etter at Norge hadde fått sin egen erkebiskop i 1152-53, begynte kirken å arbeide for økt grad av selvstendighet og større inntekter, og det var også ønskelig at det skulle bli slutt på de mange konfliktene mellom ulike tronkrevere. Erkebiskop Øystein Erlendsson startet derfor et samarbeid med stormannen Erling Skakke, som var gift med datteren til Sigurd Jorsalfare og hadde sønnen Magnus med henne. Magnus var ikke kongssønn og hadde etter gammel skikk ikke krav på å bli konge, men kirken ønsket ham på tronen fordi han var ektefødt.
Magnus ble kronet til konge i 1163 og Tronfølgeloven ble vedtatt samtidig. Loven forbød samkongedømme og dikterte at det var kongens eldste, ektefødte sønn som skulle ha førsterett på tronen. Kirken skaffet seg samtidig innflytelse over kongevalget ved at biskopene fikk vetorett dersom de mente at kandidaten ikke var skikket til å styre landet.

Endringer  
Kong Håkon Håkonssons tronfølgelov av 1260 påbød enekongedømme og sa at kongens eldste ektefødte sønn skulle arve tronen. Senere fikk sønnesønnen Håkon V Magnusson denne endret ettersom han ikke fikk noen sønner; fra 1273 kunne også dattersønner arve tronen.

Moderne tid 
Norges Grunnlov av 1814 spesifiserte at det var eldste ektefødte sønn av kongen som skulle arve tronen; dette ble endret ved lov i 1990 slik at kjønnet ikke spiller noen rolle - eldstefødte barn arver tronen. Dersom kongen er barnløs faller det til Stortinget å avgjøre kongevalg etter at kongen har kommet med et forslag iht. §7.

Litteratur  
 Steen, Sverre: Tronfølgeloven av 1163 og konungstekja i hundreåret etter. (1949)

Eksterne lenker 
 1273; Kong Magnus Håkonssons tronfølgjelov – Kilde fra Universitetet i Bergen.
 Kongeriket Norges Grunnlov - Lovdata.no
 Tronfølgeloven av 1163 – Mennesker i tid 1. Verden og Norge før 1800., cappelendamm.no
 Tronfølgeloven av 1260 – Mennesker i tid 1. Verden og Norge før 1800., cappelendamm.no

Tidligere norske lover
Borgerkrigstiden
Norges Grunnlov
Reidar Dahl

Reidar Dahl (født 27. oktober 1893, død 27. november 1977 i Oslo) var en norsk jurist og leder for Norges Fotballforbund i to perioder, fra 1936 til 1949 og fra 1953 til 1955.

Fra 1923 virket han som høyesterettsadvokat.  Han var medlem av SFK Lyn.  For sin innsats for norske scenekunstnere under den andre verdenskrig ble han den 6. april 1967 utnevnt til æresmedlem av Norsk Skuespillerforbund, som han var mangeårig rådgiver for (og advokat). Dahl var også juryformann for Egebergs Ærespris etter krigen og mottok i 1958 den største utmerkelse man kan få fra Norges Idrettsforbund, nemlig NIFs plakett.  På 1960-tallet var Dahl formann i Ankenemnda for Yrkesskadetrygden.

Referanser 

Norske jurister
Norske idrettsledere
Våge

Våge er flere steder i Norge, fra gammelnorsk Vágr «liten bukt»:

 Våge (Tysnes) tettsted i Tysnes, Hordaland
 Våge (Finnås)
 Våge barneskule
 Våge (Lindesnes)
 Vågevannet
 Våge (Stolmen) i Austevoll
 Våge (Karmøy)
 Våge (Flekkefjord)

Andre betydninger 

 Våge (album)

Se også 

 Våg
 Våga
 Vågan
 Vågen
 Vågå

Referanser
Kunståret 1872

Kunståret 1872 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1872.

Hendelser

Februar 
 20. februar - Metropolitan Museum of Art åpner i New York City.

Verk

Malerier 
 Frank Duveneck - The Whistling Boy (Cincinnati Art Museum). 
 John Gast - American Progress.
 Jean-Léon Gérôme - Pollice Verso.
 Édouard Manet - Berthe Morisot au bouquet de violettes (privat samling).
 Édouard Manet - Le chemin de fer (National Gallery of Art, Washington, DC).
 Claude Monet - Impression, soleil levant - datert 1872, men trolig laget i 1873.
 Berthe Morisot - Le berceau (Musée d'Orsay, Paris). 
 Vasily Perov - Portrett av Fjodor Dostojevskij.
 Alfred Sisley - Bridge at Villeneuve-la-Garonne.
 Wilhelm Trübner - Auf dem Kanapee (Nationalgalerie, Berlin).

Skulpturer 	
 Caspar Buberl - Fulton Memorial, New York City.

Fødsler 
 25. februar - Alice Bailly, sveitsisk maler og multimediakunstner (død (1938) 
 7. mars - Piet Mondrian, nederlandsk kunstner (død (1944)
 13. april - Nils Nilsson Skum, svensk samisk kunstner (død (1951) 
 17. mai - Olga Nyblom,svensk maler, tegner og tekstilkunstner (død (1955)
 5. august - Björn Ahlgrensson, svensk kunstner (maler) (død (1918)
 21. august - Aubrey Beardsley,britisk tegner, grafiker og illustratør (død (1898)
 15. september - Th. Lennart Nyblom, svensk maler, etser og tegner (død (1947)
 14. november - Olle Hjortzberg, svensk maler og grafiker (død (1959)
 12. desember - Heinrich Vogeler,tysk kunstner og arkitekt (død (1942)
 ukjent dato - Harald Sörensen-Ringi, svensk kunstner (billedhugger) (død (1912)

Dødsfall 
 2. april - Samuel F. B. Morse,amerikansk maler (født (1791) 
 24. mai - Julius Schnorr von Carolsfeld, tysk maler (født (1794)
 8. august - Eduard Magnus, tysk maler (født (1799) 
 5. november - Thomas Sully, amerikansk portrettmaler (født (1783) 
 23. desember - George Catlin, amerikansk kunstner (født (1796)

Eksterne lenker
Marit Clausen

Marit Clausen (født 25. juni 1996 på Ranheim i Trondheim) er norsk fotballspiller og tidligere håndballspiller. Hun har vært lagkaptein på det norske U16-landslaget i fotball. Der spilte hun hovedsakelig midtstopper, men med tiden er hun blitt omskolert til spiss. I håndball spilte hun for Ranheim IL og har også der aldersbestemte landskamper. 

Clausen ble rangert som nummer 385 på listen over de 1000 beste idrettsutøverne i Trøndelag på avisa Nidaros sin kåring i 2020.

Fotballkarriere 
Clausen startet fotballkarrieren i Ranheim IL, før hun gikk videre til Trondheims-Ørn. Første seriekamp i 2012 debuterte Clausen for Ørn i Toppserien. Hennes første scoring kom i derbyoppgjøret borte mot Kattem. Clausen ble første gang tatt ut på landslaget for U15 i 2011. Den 16. februar 2012 debuterte hun for U17-landslaget som 15-åring i 1-0-tapet mot England. Resten av året var hun kaptein for U16. 

Etter noen sesonger som midtstopper for Trondheims-Ørn, ble hun før 2017-sesongen utnevnt til kaptein i Trondheims Ørn, 20 år gammel. Etter å ha slitt med flere småskader over tid ble en prolaps høsten 2017 avgjørende for at Clausen valgte å legge opp i en alder av 21 år. 

I 2018 re-startet hun fotballkarrieren igjen for Ranheim i 3. divisjon, og fant tilbake motivasjonen etter skadeproblemene. Før 2019-sesongen var hun tilbake på trening i Trondheims-Ørn og signerte på nytt for klubben. Og hun ble nå satset på som spiss, en posisjon hun alltid hadde følt seg som. Tilbakekomsten i Ørn ble en suksess og Clausen ble lagets toppscorer i comeback-sesongen.

Også i 2020 ble hun lagets toppscorer, med ni mål i første sesong etter at Trondheims-Ørn ble til Rosenborg. Etter sesongen ble det kjent at Clausen var ferdig i klubben. Hun avslo tilbud fra klubber i både Frankrike, Italia og Sverige, før hun overraskende signerte for Kolbotn. Etter 2022-sesongen ble det kjent at Clausen var ferdig i Kolbotn, og valgte å prioritere studier i Trondheim.

Håndballkarriere 
Clausen spilte på seniorlaget til Ranheim IL i 2.divisjon, der de kjempet i toppen som opprykkskandidat. Hun var kantspiller og i løpet av 2012 deltok Clausen på en rekke samlinger for aldersbestemte landslag i håndball, hun spilte tre landskamper før hun i løpet av året valgte å takke nei til videre uttak til samlinger på landslag for å satse på fotball.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 www.altaposten.no  Marit Clausen om Åpent nordisk mesterskap. Besøkt 4. januar 2013. 

Norske fotballspillere
Fotballspillere for Ranheim Fotball
Fotballspillere for SK Trondheims-Ørn
Edmund Lawrence

Edmund Wickham Lawrence er en sanktkittisk bankmann, som fra 2. januar 2013 til 19. mai 2015 var generalguvernør i Saint Kitts og Nevis.

Lawrence arbeidet fra 1951 som skolelærer. Han dro deretter til Storbritannia, der han studerte økonomi.

I 1970 etablerte han St. Kitts-Nevis-Anguilla National Bank, der han har vært direktør. Han har også startet forsikrings- og investeringsforetak. Lawrence har fungert som rådgiver i bankspørsmål i andre land i Karibia. 

Lawrence etterfulgte Cuthbert Sebastian i embetet som generalguvernør. Før han selv ble innsatt, assisterte Lawrence i flere år generalguvernør Sebastian i egenskap av visegeneralguvernør. 

I nyttårslisten for 2010 ble Lawrence utnevnt til kommandørridder av Sankt Mikaels og Sankt Georgs orden for sin innsats for banksektoren. Han ble derved adlet og fikk rett til å føre tiltaleformen sir foran sitt navn. Lawrence ble i 2009 tildelt den sanktkittiske utmerkelsen Star of Merit. Han ble i nyttårlisten for 1999 utnevnt til offiser (OBE) av Den britiske imperieordenen. I forbindelse med tiltredelsen i generalguvernørembetet ble han forfremmet til storkorsridder av Sankt Mikaels og Sankt Georgs orden.

Referanser

Bankfolk
Sanktkittiske politikere
Karl-Petter Thorwaldsson

Karl-Petter «Kålle» Thorwaldsson (oppført som Torvaldsson i det svenske folkeregisteret) (født 26. desember 1964 i Kosta i Kronobergs län) er en svensk fagforeningsleder. Han var leder for det svenske LO fra 2012 til 2020.

Thorwaldsson er sønn til en glassblåser og vokste opp i industrisamfunnet Kosta, i en del av Småland hvor det finnes mange glassverk. Han  ble medlem av SSU, den sosialdemokratiske ungdomsorganisasjonen og ble valgt til leder, en posisjon han hadde 1990-1995.

Thorwaldsson ble senere en politisk rådgiver ved Statsministerens kontor og informasjonssjef for det sosialdemokratiske partiet, før han ble ombudsman i fagforbundet Metall. År 2000-2012 kombinerte han lederskapet i Metall med å være styreformann i  Arbetarnas bildningsförbund, ABF.
Metall foreslo ham som lederkandidat for LO 2011 og han ble valgt den 26. mai 2012. I 2020 ble han etterfulgt som LO-leder av Susanna Gideonsson.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Landsorganisationen i Sverige

Svenske fagforeningspersoner
Personer i arbeiderbevegelsen
Kjell Höglund

Kjell Höglund (født 8. desember 1945 i Östersund i Sverige) er en svensk sanger, låtskriver og forfatter. Han er kjent for sin blanding av realisme, absurdisme og surrealisme i låttekstene sine.

Musikken 
Höglund begynte å skrive og framføre sanger i 1965, da han var rundt 20 år gammel. Ingen plateselskap var i begynnelsen interessert i å utgi ham, så han trykket opp og utga sine to første LP-er, Undran (1971) og Blomstertid (1972), for egen regning og solgte dem selv. Fra og med sin tredje LP, Häxprocess (1973), ble alle Höglunds album utgitt og distribuert hos plateselskapet Alternativ, som siden byttet navn til Atlantis. På sine tidlige plater ble Höglunds låter oftest enkelt akkompagnert, typisk bestående av et par gitarer og iblant piano. Fra og med Tidens tecken (1984) var platene hans gjerne preget av et mer avansert lydbilde, bl.a. med synther. På Tidens tecken finnes bl.a. den seks minutter lange sangen "Genesarets sjö", som ofte beskrives som en av Höglunds mest elskede sanger. 

Selv om Höglund opparbeidet seg en trofast tilhengerskare som musiker i løpet av 1970-tallet, forble han lenge relativt ukjent for det brede publikum. Han fikk et mindre gjennombrudd mot slutten av 1980-tallet med låten "En stor stark", og i 1992 ble han nominert til Grammis for beste mannlige pop-artist. 

Höglund utga totalt 14 studioalbum i årene 1971–2006. Etter en siste turné i 2008 har han hevdet å føle seg ferdig med musikken, og han har sjelden vært å se i offentlige sammenhenger etter dette, utover noen sporadiske intervjuer. Han slapp imidlertid en ny singel ved juletider i 2017 med tittelen "Dumhetens domstol", basert på en tekst han hadde skrevet på 1980-tallet.

SVT sendte sommeren 2001 en dokumentar om Höglund under tittelen «Jag klev av tåget på den här planeten och här är jag».

Utvalgte låter 
 Jag hör hur dom ligger med varandra i våningen ovanför 
 Genesarets sjö 
 Man vänjer sig 
 Holländsk Genever 
 Häxprocessen 
 Desertören 
 Maskinerna är våra vänner
 Brustna drömmars boulevard

Studioalbum 
 Undran (1971)
 Blomstertid (1972)
 Häxprocess (1973)
 Baskervilles hund (1974)
 Hjärtat sitter till vänster (1975)
 Doktor Jekylls testamente (1979)
 Vägen mot Shangri-La (1980)
 Tidens tecken (1984)
 Hemlig kärlek (1986)
 Ormens år (1989)
 Höglund Forever (1992)
 Inkognito (1995)
 Kryptonit (2001)
 Pandoras ask (2006)

Samlingsalbum 
 Glöd (1988)
 Lokomotiv (1994)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Kjell Höglunds hjemmeside

Svenske låtskrivere
Personer fra Östersund
NLA Høgskolen

NLA Høgskolen er en  privat, kristen høgskole. Høgskolen har omkring 2600 studenter og 253 ansatte fordelt på tre studiesteder: NLA Høgskolen Bergen, NLA Mediehøgskolen Gimlekollen i Kristiansand og NLA Høgskolen Staffeldtsgate i Oslo.

Studietilbud 
NLA Høgskolen tilbyr grunnskolelærerutdanning i Oslo og Bergen. I Bergen finner man også barnehagelærerutdanning, sammen med bachelor- og mastergradsstudier i pedagogikk, interkulturell forståelse og teologi/praktisk teologi og ledelse. I Oslo og i Kristiansand tilbys bachelorgrader innen økonomi under navnet 'Hauge School of Management', samt bachelorgrader innen utøvende musikk og praktisk teologi. 

Ved studiestedet NLA Mediehøgskolen Gimlekollen tilbys bachelor og mastergrad i journalistikk, bachelor- og årsstudier i interkulturell kommunikasjon, samt kommunikasjon og livssyn.

NLA Høgskolen Staffeldtsgate har et bachelorløp i menighet, musikk og ledelse (MML). Denne har som siktemål å utdanne rytmiske kirkemusikere. Det er mulig å bygge videre på bacheloren med ett tilleggsår for å få en utøvende bachelorgrad i tillegg. NLA har også en bachelor i Utøvende rytmisk musikk (URM) er en ren musikkbachelor som utdanner profesjonelle musikere. I tillegg tilbyr skolen årsstudium i låtskrivning og produksjon.

Historie 
Norsk Lærerakademi for kristendomsstudier (oppstart 1968) og pedagogikk (oppstart i 1977) i Bergen ble en realitet i september 1986. I 1995 ble NLA Lærerhøgskolen etablert i Bergen. I 2006 fikk høgskolen akkreditering og 1. januar 2013 fusjonerte NLA Høgskolen med Høgskolen i Staffeldtsgate i Oslo og Mediehøgskolen Gimlekollen i Kristiansand. Høsten 2013 kom Hauge School of Management til - en verdibasert utdanning i økonomi og ledelse, med utgangspunkt i NLA Høgskolen i Staffeldtsgate.

Ledelse
NLA Høgskolen er en privat høgskole og eies av syv kristne organisasjoner.
 Normisjon
 NMS
 Indremisjonsforbundet
 NKSS
 NLM
 Søndagsskolen Norge
 Den Evangelisk Lutherske Frikirke

Rektorer 
Sigbjørn Sødal 2020–
Erik Waaler 2015–2020
Egil Morland 2004–
Njål Skrunes –2004
Arve Brunvoll 1992–1995
Ole Øystese 1985–
Trygve Bergem 1981–1984
Helge Mæhlum 1975–1977
Helge Mæhlum 1968–1969

Referanser

Eksterne lenker 
 NLA Høgskolen

Utdanning i Bergen
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1968
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1996
Utdanningsinstitusjoner etablert i 2013
Høyskoler i Norge
Kristne skoler i Norge
Åsane
Gorenje

Gorenje er en slovensk hvitevareprodusent.

Selskapet ble grunnlagt i byen Gorenje i Slovenia i 1950 og begynte å produsere landsbruksmaskiner. I 1958 begynte det å produsere ovner, og flyttet til det nåværende hjemstedet Velenje, hvor det oppførte en egen fabrikk. I 1961 kom den første eksportfremgangen, da det ble eksportert 200 ovner til Tyskland. Selskapet utvidet tilbudet med vaskemaskiner, kjøleskap og frysebokser. Seinere kjøpte det opp andre firmaer, og begynte med en rekke nye produkter, blant annet medisinske instrumenter, telekommunikasjon og fjernsynsapparater, foruten hvitevarer, før det igjen konsentrerte seg om kjerneproduksjonen. Antall ansatte i bedriften i Jugoslavia vokste til over 20 000. 

Fra 1991 fulgte en omorganisering og privatisering og Gorenje ble omgjort til et aksjeselskap. Oppløsningen av Jugoslavia medførte at Gorenje mistet store deler av det hjemlige markedet, og selskapet valgte å gå sterkt inn for eksportmarkedene. I dag eksporteres 84 % av produksjonen til EU og Øst-Europa. Produksjonen og produktene ble samtidig modernisert. Bedriften har for eksempel satset mye på produktutforming via samarbeid med blant annet Pininfarina. Produktene selges under merkenavnene Gorenje, Mora, Atag, Pelgrim, Etna, Körting og Sidex.

Eksterne lenker 
 

Maskinprodusenter
Slovenske selskaper
Introduksjoner i 1950