Søteslekta

se egen seksjon

Søteslekta (Gentiana) er ei planteslekt i søterotfamilien.

Artene er ett-, to- eller flerårige urter. De kan ha ei kraftig, kjøttfull eller trevlete pælerot, eller flere linjeformede–sylindriske røtter. Stengelen er oppstigende eller opprett. Bladene sitter motsatt, eller av og til kransstilt eller i en grunnstilt rosett.

Én eller noen få blomster er samlet i en blomsterstand som er ende- eller sidestilt. Blomstene er som regel femtallige og blå, men andre farger forekommer også. Det er små fliker mellom de store kronflikene. Begeret er kortere enn kronrøret og har små, hinneaktige sammenvoksninger. Denne slekta har ikke hårkrans i åpningen på kronrøret.

Søteslekta omfatter omtrent 360 arter og har en vid utbredelse i Eurasia, Amerika, Marokko og østlige Australia, men de fleste artene er knyttet til fjellstrøk. I Norge finnes tre arter naturlig: klokkesøte, søterot og snøsøte. Flere arter i slekta dyrkes i hager.

Artene i småsøteslekta (Comastoma), bakkesøteslekta (Gentianella) og fjæresøteslekta (Gentianopsis) ble tidligere regnet til Gentiana, men er nå skilt ut. Noen botanikere skiller også ut slektene Calathiana, Ciminalis, Dasystephana og Gentianodes, men i denne artikkelen brukes en vid oppfatning av Gentiana.

Røttene til flere av artene smaker svært bittert. Bitterstoffene brukes i drikker som skal hjelpe mot fordøyelsesbesvær og andre plager. Det norske navnet søte kommer av at man ville smigre vettene i planten slik at den hadde god virking. Gentiana viser til den illyriske kongen Gentius som visstnok oppdaget den medisinske virkningen.

Utvalgte arter 
Følgende liste inneholder et utvalg av artene i slekta:
 alpesøte (G. acaulis) – fjell i Sør- og Mellom-Europa
 Gentiana alpina – vestlige og midtre deler av Alpene, Pyreneene, Sierra Nevada
 Gentiana angustifolia – sørvest i Alpene, Pyreneene, Jurafjellene
 skogsøte (G. asclepiadea) – fjell i Sør- og Mellom-Europa og Vest-Asia
 Gentiana bavarica – Alpene
 Gentiana brachyphylla – fjell i Sør- og Mellom-Europa og Vest-Asia
 Gentiana clusii – Jurafjellene, Alpene, Karpatene
 Gentiana cruciata – Sør- og Mellom-Europa, Vest-Asia, Vest-Sibir
 Gentiana decumbens – øst i Europeisk Russland, Sibir, Kasakhstan, Mongolia, Xinjiang, Indre Mongolia
 Gentiana frigida – øst i Alpene, Karpatene
 Gentiana lawrencei [G. farreri] – Gansu, Qinghai og Sichuan i Kina
 gulsøte (G. lutea) – fjell i Sør- og Mellom-Europa og Anatolia
 makinosøte (G. makinoi) – Honshu og Shikoku i Japan
 snøsøte (G. nivalis) – amfiatlantisk utbredelse fra Grønland og Labrador i østlige Canada til Sibir og nordøstlige Tyrkia
 Gentiana ornata – sørlige Tibet, østlige Nepal, Bhutan
 klokkesøte (G. pneumonanthe) – Europa til sentrale Sibir og Kaukasus
 Gentiana prostrata – Øst-Alpene, Kaukasus, Iran, nord i Europeisk Russland, Sibir, Sentral-Asia, Himalaya, Aleutene, vestlige Nord-Amerika
 Gentiana punctata – Alpene, Karpatene og fjellene på Balkan
 søterot (G. purpurea) – Alpene, Appenninene, Norge, ett sted i Sverige (Härjedalen)
 frynsesøte (G. septemfida) – Kaukasus og fjell i Vest-Asia; dyrket i hager og forvillet andre steder
 kinasøte (G. sino-ornata) – østlige Tibet, Sichuan, Yunnan, Myanmar
 Gentiana utriculosa – fjell i Mellom-Europa, Italia og Balkan
 vårsøte (G. verna) – fra Irland og De kantabriske fjell til arktisk Russland og Iran

Galleri

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Søterotfamilien