alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ringvei Vest

Ringvei Vest er et veisamband under bygging sørvest for Bergen sentrum. Ringvei Vest inngår i Bergensprogrammet hvor et av målene er å utbedre flaskehalser i veisystemet omkring Bergen, bl.a. ved å etablere et ytre ringvegsystem som binder sammen bydelene Laksevåg, Ytrebygda, Fana, Arna og Åsane. 

Ringvei Vest skal være hovedadkomst til Bergen lufthavn og nærings- og boligområdene i Ytrebygda, og omfatter 10 km ny 4-felts vei mellom Flyplassveien ved Birkeland i sør til vestre innfartsåre ved Liavatnet i nord. Ringvei Vest vil avløse dagens 2-feltsvei med til dels lav standard og store avviklingsproblemer.

Prosjektet er planlagt i tre utbygningstrinn, med oppstart i 2006 og avslutning innen 2020(?). Utvalget bak transportanalysen understreker at byggetrinn 2, Sandeid-Liavatnet, må være fullført før det nye Sotrasambandet er ferdig. Planleggerne forutsetter derfor at byggetrinn 2 kommer som en direkte fortsettelse av byggetrinn 1. Byggetrinn 1 ble tatt i bruk i 2010.

Hovedpunkt

 Total lengde 10 kilometer, hvorav 8 km tunnel
 4-felts hovedveg / 2 tunneler (2 felt i hver retning)
 Maksimal stigning 6 % (6 m på 100 m. lengde)
 5 kryss
 Kostnadsoverslag: ca. 2,7 milliarder kroner (2005-kroner)
 Byggestart 1. byggetrinn 1. august 2006
 Kostnadsoverslag byggetrinn 1: 1274 millioner kroner (2008-kroner)

Byggetrinn 1

 Strekning: Dolvik – Sandeide
 Byggetid: august 2006 – september 2010
 Lengde: ?
 Veinummer 

Hoveddeler:
 Kryss Dolvik med kollektivterminal 
 Bomstasjon ved Dolvik (i retning nordover) 
 Knappetunnelen Dolvik – Sandeide, 2.6 km pluss arm til Straume
 Kryss Straume 
 Kryss Sandeide med kollektivterminal 
 Støytiltak 
 Utbedring av  Ytrebygdsveien fra Birkelandskrysset til Kokstadvegen.

Byggetrinn 2

 Strekning: Sandeide – Liavatnet
 Byggetid: Mars 2011 – høsten 2015.
 Lengde: 3800m
 Veinummer 

Hoveddeler:
 Ny 4-felts veg i tunnel mellom Sandeide og Liavatnet.
 Av- og påkjøring i tunnel på Sandeide med tilkobling til hovedtunnelene.
 Nytt omfattende toplanskryss med tilkobling til Vestre innfartsåre ved Liavatnet inkl. etablering av turveg langs vannet.

Byggetrinn 3
Ringveg Vest byggetrinn 3 er foreløpig ikke vedtatt politisk. Likevel har Bybanen Utbygging tatt på seg å bygge to tunnelløp under den fremtidige bybanetraseen langs Ytrebygdsvegen. Dette for å slippe å grave opp igjen traseen når veiprosjektet en gang skal bygges.

 Strekning: Flyplassveien – Dolvik
 Byggetid: ?
 Lengde: ?
 Veinummer ?

Hoveddeler:
 Kryss Flyplassveien 
 Veg langs Birkelandsvannet, 600 m 
 Kokstadtunnelen, 1600 m 
 Sluttføring av kryss Dolvik
 Støytiltak

Referanser

Eksterne lenker 
 Ringvei Vest
 Bergensprogrammet
 Brosjyre
 Ringvei Vest forsinket: Leverte for dårlige tunnelvegger
 Dette skjer på byggetrinn 3

Veier i Bergen
Planlagte veiprosjekt på Vestlandet
Steinerskolen i Trondheim

Steinerskolen i Trondheim er en steinerskole i Ila i Trondheim med elever fra 1. til 13. klasse (Vg3). I tillegg har skolen skolefritidsordning for 1. til 4.klasse. Hovedbygget ligger i Mellomila 1-5. 

På videregående har skolen to studiespesialiserende linjer; allmenn og billedkunst. Begge gir generell studiekompetanse, men allmenn tilbyr ekstra realfagspoeng. Videregående har eget hus ved sjøen. Skansen Videregående Steinerskole har adresse: Nedre Ila 6B.

Eksterne lenker
 Hjemmeside

Barne- og ungdomsskoler i Trøndelag
Videregående skoler i Trondheim
Skoler i Trondheim
Ila (Trondheim)
Trondheim
Kjærlighet (roman)

Kjærlighet er en roman av den norske forfatteren Hanne Ørstavik, utgitt i 1997.

Hovedpersonen Vibeke har sammen med sin sønn Jon flyttet til et tettsted i Nord-Norge. Hun arbeider som kulturkonsulent. Handlingen foregår i løpet av én vinterdag, dagen før Jons 9-årsdag, og et gjennomgående trekk er misforholdet mellom Jons forventninger til morgendagen og moren, og Vibekes selvopptatthet og likegyldighet overfor sønnen. Handlingen veksler mellom Jons vandring med en loddbok, og morens flørt og one-night-stand med en omreisende tivoliarbeider. Romanen slutter åpent med at Jon, som ikke har egen nøkkel, sovner foran inngangsdøra, og muligens dør av kulde.

Kjærlighet har blitt beskrevet som Ørstaviks gjennombruddsroman, og ble i en Dagbladet-serie sommeren 2006 kåret til en av de 25 beste romanene fra de siste 25 år.

Referanser

Eksterne lenker
 Utgaven fra 1999 hos Nasjonalbiblioteket.

Norske romaner
Bøker fra 1997
Bursitt

Bursitt er en betennelse i en av kroppens slimposer/ bursa.

En bursa er en hinne som fungerer som et glidelager slik at to strukturer kan gli problemfritt over hverandre. Noen bursaer er mellom hud og ben og andre kan være mellom sener som glir over ben. Ved en betennelse øker væskemengden i bursaen fra et par dråper synoviavæske til flere titalls milliliter. Bevegelse i en betent bursa gir ofte smerter, så det er minst plagsomt å holde området i ro.

Årsak til bursitt 
Vanligvis oppstår en bursitt som en belastningsskade som en overbelastning over tid, eller det kan være en mer akutt skade. Olecranonbursitt / på albuespissen kan komme om pasienten har kjørt langt og støttet albuen lenge mot et armlene i bilen.

Det er meget sjelden at betennelsen er forårsaket av bakterier eller andre smittestoffer.

Eksempler 
De vanligste bursittene er: 
 Prepatellar bursitt, høyt foran på kneet, på engelsk: "housemaid's knee" / hushjelps kne,
 Infrapatellar bursitt, lavt foran på kneet, engelsk:"clergyman's knee" / prestens kne,
 Trokanter bursitt, på knoken ut på siden av hoften som gir smerte i hoften, 
 Olekranon bursitt som sees som smerte og hevelse på albuespissen,
 Subakromial bursitt, under benplaten øverst på skuldrene.

Behandling 
En bursitt vil ofte gå over av seg selv. Det er svært variabelt hvor lang tid bedringen krever. Betennelsesdempende medikamenter som ibuprofen (Ibux ++), naproxen (Naprosyn, NaprenE ++) og acetylsalicylsyre (AlbylE, Aspirin, Globoid, Globentyl) vil kunne lindre smertene og hevelsen og bidra til raskere helbredelse.

Det er forsøkt å tømme bursitter med en sprøyte, men hevelsen vil ofte komme tilbake, og det er fare for å bringe bakterier inn i bursaen og skape en bakteriell bursitt.

Dersom forløpet får et kronisk preg og blir svært langvarig, kan det bli aktuelt å åpne bursaen kirurgisk og skrape vekk synovialhinnen. Da vil vevet vokse sammen og glidelagerfunksjonen forsvinner.

Kilder 
 Norsk helseinformatikk - Pasienthåndboka: Betennelse i slimposen i albuen Besøkt 18. april 2015
 Norsk revmatikerforbund: Bursitt Besøkt 18. april 2015
 Helsenett.no - Muskel og skjelett: Slimposebetennelse (bursitt)  Besøkt 18. april 2015

Sykdommer i muskel-skjelettsystemet og bindevev
Diamantbollen

Diamantbollen er Sydsvenska Dagbladets og det Svenske Fotballforbundets pris til årets beste kvinnelige fotballspiller. Diamantbollen har vært delt ut på fotbollsgalan siden 1990. Premien i den nåværende form (siden 2001) er formgitt av Melanie Rydoff.

Prisvinnere
1990 – Eva Zeikfalvy, Malmö FF
1991 – Elisabeth Leidinge, Jitex BK
1992 – Anneli Andelén, Öxabäck/Mark IF
1993 – Lena Videkull, Malmö FF
1994 – Kristin Bengtsson, Hammarby IF
1995 – Malin Andersson, Älvsjö AIK
1996 – Malin Swedberg, Älvsjö AIK
1997 – Ulrika Karlsson, Bälinge IF
1998 – Victoria Svensson, Älvsjö AIK 
1999 – Cecilia Sandell, Älvsjö AIK 
2000 – Tina Nordlund, Umeå IK 
2001 – Malin Moström, Umeå IK  
2002 – Hanna Ljungberg, Umeå IK 
2003 – Victoria Svensson, Djurgården/Älvsjö 
2004 – Kristin Bengtsson, Djurgården/Älvsjö 
2005 – Hanna Marklund, Sunnanå SK 
2006 – Lotta Schelin, Kopparbergs/Göteborg FC
2007 – Therese Sjögran, LdB FC Malmö
2008 – Frida Östberg, Umeå IK
2009 – Caroline Seger, Linköping FC
2010 – Therese Sjögran, LdB FC Malmö
2011 – Lotta Schelin, Olympique lyonnais
2012 – Lotta Schelin, Olympique lyonnais
2013 – Lotta Schelin, Olympique lyonnais
2014 – Lotta Schelin, Olympique lyonnais
2015 - Hedvig Lindahl, Chelsea Ladies FC
2016 - Hedvig Lindahl, Chelsea Ladies FC
2017 - Kosovare Asllani, Manchester City WFC/Linköpings FC
2018 - Nilla Fischer, VfL Wolfsburg
2019 – Caroline Seger, FC Rosengård
2020 – Magdalena Eriksson, Chelsea Ladies FC
2021 – Fridolina Rolfö, FC Barcelona

Se også
Guldbollen

Fotballpriser
Trofeer
Fotball i Sverige
Svenske idrettspriser
Utmerkelser etablert i 1990
Sport i Sverige i 1990
Kvinnefotball
Firmaattest

Med firmaattest menes en standardisert utskrift fra Foretaksregisterets database om et bestemt foretak identifisert ved organisasjonsnummer. Firmaattesten skal minst inneholde opplysninger om følgende forhold dersom det i registeret er registrert slike opplysninger:

Attestens utstedelsesdato  
Organisasjonsform  
Organisasjonsnummer  
Foretaksnavn  
Forretningsadresse
Navn på foretakets styremedlemmer, varamedlemmer og daglig leder. For EØFG navn på forretningsfører(e) og den eller de personer som skal forestå gruppens avvikling.  
Navn på deltakerne i ansvarlig selskap og EØFG
Navn på komplementar i kommandittselskap
Navn på innehaver av enkeltpersonforetak
Hva slags næringsvirksomhet som enkeltpersonforetak og EØFG driver
Signaturbestemmelser
Prokurabestemmelser
Registreringsdato for EØFG og eventuelt gruppens varighet
Forslag om å flytte en EØFGs adresse til annen medlemsstat
Opplysning om at foretaket er under konkurs- eller akkordbehandling eller er under oppløsning 
Navn på den person som er oppnevnt som bostyrer etter konkurslovens § 77 og § 83 eller leder av avviklingsstyret etter aksjeloven § 13-6
Opplysning om at foretakets revisor er fratrådt

Eksterne lenker
 Hva er en firmaattest – Altinn/Hjelp til regelverk
 Hent kopi av firmaattesten gratis via Altinn

Norsk næringsliv
Norsk selskapsrett
Dokumenter
Gro Espeseth

Gro Espeseth (født 30. oktober 1972, Stord) er en norsk tidligere fotballspiller. Espeseth har vunnet EM, VM og OL, og er en av kvinnefotballens største profiler.

På landslag 
Gro Espeseth var kjent i sin spilletid som en kompromissløs forsvarsspiller med tilsammen 13 gule kort i landslagssammenheng. I en legendarisk hendelse under OL i Atlanta i 1996 hadde Espeseth fått en hjernerystelse og skader på hodet i en innledende kamp mot Brasil, men hun nektet landslagslegen å ta henne av banen, og fullførte kampen. Det er også som landslagsspiller hun hentet sine største triumfer. i 1991 var hun med på å vinne EM-sølv, i 1993 vant hun EM-gull, i 1995 var hun med på gullaget i VM, i 1996 fikk hun OL-bronse, og i 2000 vant hun OL-gull. Gro Espeseth er dermed blant de mest dekorerte fotballspillerne i Norge. I 1995 ble Espeseth kåret til mesterskapets nest beste spiller etter Hege Riise.

På klubblag 
På klubblagene ble fangsten noe mer beskjeden. Espeseth spilte for Sandviken fra 1991 til 1998. Espeseth var med på klubbens sportslige opptur, med andreplass og tredjeplass i serien og gull i cupen i 1995. Espeseth ble tilbudt kontrakt med Suzuyo Shimizu F.C. Lovely Ladies, men besto ikke legetesten, og dro tilbake til Sandviken. Etter 1998-sesongen byttet Espeseth klubb til Trondheims-Ørn, og ble der i to sesonger. Hun rakk å vinne cupen en gang, og bli seriemester for første og siste gang i 2000 før hun ble fristet av proffspill i proffligaen WUSA i USA. Imidlertid hadde Espeseth fått problemer med en korsbåndskade, og legen til Espeseth skal ha gitt henne valget mellom å droppe landslaget og å droppe proffspill. Espeseth valgte en ettårskontrakt i med New York Power. Etter dette året, der hun hjalp laget til semifinale, la Espeseth opp som spiller.

Som trener 
I 2007 var Gro Espeseth assistenttrener for Sandviken. Hun hadde en gjesteopptreden i én kamp da laget var redusert i et oppgjør mot Røa.

Meritter 
Landslaget
 OL: Gull 2000, bronse 1996
 VM: Gull 1995
 EM: Gull 1993, sølv 1991

Sandviken
 Cupgull 1995

Trondheims-Ørn
 Cupgull 2000

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norske fotballspillere
Norske fotballspillere i USA
Norske damelandslagsspillere i fotball
Europamestere i fotball
Olympiske mestere for Norge
Olympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Medaljevinnere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1996
Fotballspillere under Sommer-OL 1996
Medaljevinnere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Norge under Sommer-OL 2000
Fotballspillere under Sommer-OL 2000
Fotballspillere for IL Sandviken
Fotballspillere for SK Trondheims-Ørn
Personer fra Stord kommune
Mesternes Mester-deltakere
Olympiske medaljevinnere i fotball
Frivillighet Norge

Frivillighet Norge er et samarbeidsforum for frivillige organisasjoner i Norge. Sammenslutningen har mer enn 300 medlemsorganisasjoner fra alle deler av frivillig sektor, som representerer mer enn  lokale lag og foreninger. Organisasjonen ble stiftet 19. september 2005. Frivillighet Norge arbeider for å sikre frivillighetspolitikken i Norge for at organisasjonene skal ha tilgang til langsiktige, etisk forsvarlige inntektskilder. Sammenslutningen arbeider også for et best mulig samspill mellom frivillige virksomheter i saker av felles interesse.

Medlemskap i Frivillighet Norge er åpent for alle som driver frivillig virke på ikke-kommersiell/ikke-offentlig basis i Norge.

Frivillighet Norge deler hvert år ut den nasjonale Frivillighetsprisen til en person, lokal forening eller en gruppe som har gjort en bemerkelsesverdig frivillig innsats.

Frivillighet Norge drifter også rekrutteringsportalen Frivillig.no, en nasjonal oppslagstavle for frivillige oppdrag. 

Generalsekretær er Stian Slotterøy Johnsen og styreleder er Heiki Holmås (2018).

Styreledere 
 Sven Mollekleiv (2005-2010)
 Petter Eide (2010-1011)
 Helen Bjørnøy (2011-2013)
 Sturla Stålsett (2013-?)
Heiki Holmås (?- )

Eksterne lenker
 

Norske interesseorganisasjoner
Etableringer i 2005
SMB Norge

SMB Norge (tidligere Bedriftsforbundet) er en interesseorganisasjon for små og mellomstore bedrifter. Den ble etablert i 1992. Forbundet arbeider for å påvirke næringspolitikken til beste for småbedriftene, og driver også kursaktiviteter, rådgivning for medlemmene og nettsiden www.dinbedrift.no

Bakgrunn
Det var et sterkt engasjement mot delingsmodellen som var grunnlaget for dannelsen av det som i dag er SMB Norge. Mange bedriftsledere følte at de manglet politikere og organisasjoner som stod på deres side. Bedriftslederne uttalte at NHO først og fremst ivaretok de store bedriftenes interesser og etterlyste en organisasjon som tok mindre bedrifter på alvor. Det første offisielle årsmøtet til Norsk Bedriftsforbund gikk av stabelen på Skjetten 24. oktober 1992. Her ble det vedtatt et 10-punkts næringspolitisk program som grunnlag for interesseorganisasjonen for mindre bedrifter.

Covid 19 
SMB Norge spilte en sentral rolle i utformingen av en rekke støtteordninger for norsk næringsliv i kjølvannet av pandemien som brøt ut i 2020. Sammen med blant annet NHO og Virke var SMB Norge med i et utvalg som hadde tett dialog med regjeringen da detaljene i Kompensasjonsordningen for næringslivet ble utarbeidet. SMB Norge ble invitert med i utvalget av finansminister Jan Tore Sanner for å ivareta de minste bedriftenes interesser.

Nytt navn

Under forbundets kongress i Drammen i juni 2019 ble det vedtatt å bytte navn til SMB Norge. Organisasjonen har per juni 2021 cirka 5500 medlemsbedrifter over hele landet. SMB Norge er organisert i seks regioner som alle har eget regionstyre. Organisasjonens øverste organ er kongress som avholdes hvert annet år, og som består av delegater fra de ulike regionene. Antall delegater som hver region kan sende til kongress blir bestemt av hvor mange medlemmer hver region har i forkant av kongressen. Under kongressen velges et Forbundsstyre som sitter frem til neste kongress.

Mandat 
SMB Norges mandat er å jobbe for bedre rammevilkår for landets små og mellomstore bedrifter. Organisasjonen har et eget næringspolitisk program som oppdateres hvert andre år. SMB Norge har vært blant de tydeligste pådriverne for endringer i sykelønnsordningen og reduksjon i formuesskatt på arbeidende kapital. 

SMB Norge driver også kursaktiviteter og rådgivning for medlemmene. SMB Norge driver også fagnettstedet www.dinbedrift.no.

Administrasjon

Organisasjonens hovedkontor ligger i Oslo. Administrerende direktør er tidligere stortingspolitiker Jørund Rytman. Organisasjonens ledergruppe består i tillegg av kommunikasjonssjef Joachim Dagenborg og salg- og markedssjef Are Jerstad.  

SMB Norge er medlem av den europeiske organisasjonen SMEUnited (til 2018 UEAPME).

Tidligere ledere 
Olaf Henning Thommessen (2016-2021)

Referanser

Eksterne lenker

Norske næringslivsorganisasjoner
Etableringer i 1992
Torfinn Bjørnaas

Torfinn Johan Bjørnaas (født 1. august 1914 i Sulitjelma, død 15. september 2009) var en norsk soldat i Kompani Linge under andre verdenskrig. Han ble tildelt Krigskorset med sverd, Norges fremste utmerkelse.

Biografi 
Bjørnaas vokste opp på Løkken. I 1936 avtjente han verneplikten i Hans Majestet Kongens Garde. Han gikk teknisk skole i Trondheim.

Ved utbruddet av andre verdenskrig studerte Bjørnaas ved Technische Hochschule Köthen i Tyskland. Han var hjemme på Løkken da overfallet på Norge kom 9. april 1940 og meldte seg til tjeneste for å kjempe mot invasjonsstyrkene. Bjørnaas deltok i kampene i Nåverdalen. Han forsøkte deretter å komme seg til Nord-Norge for å kjempe videre, men ble på turen via Sverige arrestert og internert. Etter Norges kapitulasjon vendte han tilbake til Løkken.

Våren 1941 tok han seg over til Storbritannia etter en fem måneders reise over Sverige, Finland, Sovjetunionen, Iran til India og derfra til Storbritannia med skip. I Storbritannia sluttet Bjørnaas seg til Norwegian Independent Company No. 1, etter krigen kjent som Kompani Linge. Bjørnaas ble sendt over til det okkuperte Norge og opererte i Sør-Trøndelag. Han var blant annet sentral i flere sabotasjeaksjoner mot Thamshavnbanen. Den 31. oktober 1943 sprengte han et lokomotiv på Løkken stasjon, for å hindre utførsel av kobber- og svovelkis til Tyskland.

Bjørnaas har senere fått en plass, Torfinn Bjørnaas' plass, området ved den gamle jernbanestasjonen og jernbaneverkstedet hvor han utførte en av aksjonene, på Løkken oppkalt etter seg. Han deltok også i aksjoner i Sulitjelma og ved Terningmoen ved Elverum. Under frigjøringen var han i oppdrag i Trondheim.

Etter andre verdenskrig arbeidet Bjørnaas i Orkla Grube-Aktiebolag, det senere Orkla Industrier.

Bjørnås var med i filmen Det grodde fram (1947) der han spilte seg selv.

Bjørnaas har også gjort seg bemerket som baneskytter.

Utmerkelser 
I statsråd 25. august 1944 ble sersjant Bjørnaas tildelt Krigskorset med sverd for sin innsats i operasjon i Norge i oktober 1943, der Bjørnaas ifølge innstillingen alene hadde æren for at tre av seks objekter ble ødelagt. Diplomet fikk påskriften «For fremrakende personlig krigsinnsats for Norges sak.»

Bjørnaas fikk også St. Olavsmedaljen med ekegren for sin innsats under krigen, Deltagermedaljen med rosett, Haakon VIIs 70-årsmedalje og flere britiske utmerkelser for sin krigsinnsats.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Medlemmer av Kompani Linge
Krigskorset
St. Olavsmedaljen med ekegren
Deltagermedaljen
Haakon VIIs 70-årsmedalje
Personer fra Meldal kommune
Fødsler i 1914
Dødsfall i 2009
Hundekjøring (fagblad)

Hundekjøring er et fagblad som ble etablert av Norges Hundekjørerforbund i 1997. Bladet eies og drives av Monica Celius (redaktør). 

Hundekjøring er et blad for sledehundkjøring, nordisk stil og friluftsliv med hund. Bladet utgis seks ganger i året, og distribueres i abonnement og løssalg.

I tillegg har magasinet også en nettside som oppdateres regelmessig med nyheter om hundekjøring fra inn-  og utland.

Eksterne lenker 
 Hundekjørings nettsider 

Hundekjøring
Norske fagblader
Publikasjoner etablert i 1997
Sportslitteratur
Mari-Anne Hoff

Mari-Anne Hoff (født 6. februar 1956) er en norsk småbruker og politiker (SV). 

Hun rykket opp fra varaordfører til ordfører i Leka kommune i Trøndelag høsten 2002 etter at ordfører Elisabeth Helmersen flyttet fra kommunen. Hoff ble etterfulgt av Arve Haug fra Senterpartiet etter valget i 2003. I 2019 ble Hoff igjen valgt til varaordfører i Leka.

Referanser 

 
 

Ordførere i Leka
SV-ordførere i Nord-Trøndelag
Norske bønder
Personer fra Leka kommune
Elisabeth Helmersen

Elisabeth Helmersen (født 11. juni 1958 i Trondheim) er en norsk politiker (Ap) som fra 2019 er ordfører i Leka kommune. Hun var også ordfører fra 1999 til 2002.

Hun ble født i Trondheim med foreldre fra Hitra og Leka. Foreldrene møttes på tuberkulosehjemmet på Ringvål. Familien flyttet til Leka kort tid etter fødselen, og faren arbeidet som møbelsnekker. Hun er utdannet innen handel- og kontorfag, offentlig organisering og legesekretæryrket, og arbeidet som kontorassistent, fullmektig og legesekretær i Leka kommune frem til 1999.

Hun var ordfører i Leka kommune fra 1999 til 2002, og trakk seg for å tiltre som fylkessekretær i Nord-Trøndelag Arbeiderparti. Helmersen var fylkessekretær inntil 2012, da hun ble politisk rådgiver for statsråd Grete Faremo i Justis- og beredskapsdepartementet. Helmersen har også vært styremedlem i Nord-Trøndelag Arbeiderparti, medlem av Nord-Trøndelag fylkesting 1999–2003 og medlem av Steinkjer kommunestyre 2011–2015.

I 2017 flyttet hun fra Steinkjer og tilbake til Leka. I 2019 ble hun på nytt valgt til ordfører med støtte fra SV og Venstre.

Referanser 

Ordførere i Leka
Ap-ordførere i Nord-Trøndelag
Politiske rådgivere i Regjeringen Stoltenberg II
Personer fra Leka kommune
Telefonnummer

Et telefonnummer er en tallkode som identifiserer et telefonabonnement, og brukes for å ringe fra en telefon til en annen i et telefonnettverk. Den gang telefonnumrene ble oppfunnet, var de korte – så få som to eller tre sifre. Etterhvert som telefonsystemene vokste i størrelse og ble mer sammenkoblet, helt til man omsluttet hele verden, har telefonnumrene blitt lengre. Nå aksesserer telefonnumre også andre apparater, slik som data- og telefaksmaskiner.

Norge
Den internasjonale telekommunikasjonsunion har tildelt Norge vår landskode 47, og det er Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom) som forvalter nummerserien. Noen nummerserier tildeles til tilbydere, andre direkte til sluttbrukere.

Fasttelefoner

I Norge benyttet man i mange år femsifrede nummer internt i fylkene, men hvis man skulle ringe en person i et annet fylke måtte man først slå tre siffer (retningsnummer). Etter hvert ble kapasiteten noen steder sprengt, og på 1970- og 1980-tallet ble antall siffer utvidet fra fem til seks i deler av landet. Man måtte da slå to ekstra (istedenfor tre) siffer hvis man skulle ringe utenfor fylket (retningsnummer). Bergen var tidligst ute og la om til seks siffer allerede i 1971. I 1980 fulgte Stavanger og i 1982 Trondheims-regionen.

I løpet av 1993 ble antall siffer utvidet til åtte, og ordningen med retningsnummer forsvant. I januar 1993 gikk Oslo og det meste av Akershus, som de første, over til åtte siffer. Alle Oslo-numre begynte fra da av med 22 (mot 02 som tidligere retningsnummer). I løpet av året gikk det meste av landet over til åttesifrede numre.

Se også 
 Nasjonal kommunikasjonsmyndighet

Referanser

Eksterne lenker 
 Post- og teletilsynet - Nummer