alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Deutsche Kommunistische Partei

DKP brukes også som forkortelse for Den kongelige politieskorte

Deutsche Kommunistische Partei (Det tyske kommunistiske parti, forkortet DKP) ble grunnlagt i Vest-Tyskland i 1968, og ble dannet av tidligere medlemmer av Kommunistische Partei Deutschlands (Tysklands kommunistiske parti), som hadde blitt forbudt av føderal høyesterett i 1956. Det oppstod i stor grad med utgangspunkt i den utenomparlamentariske opposisjonen. Partiet har aldri oppnådd mer enn 0,3% ved noe valg. Etter Tysklands gjenforening forlot mange partiet og sluttet seg til Partei des Demokratischen Sozialismus (PDS).

Partiet er ikke en juridisk etterfølger etter Kommunistische Partei Deutschlands. Det blir likevel observert av Bundesamt für Verfassungsschutz og tilordnet det venstreekstreme spektrum.

Utfyllende artikkel:Kommunistische Partei Deutschlands (Begrepsavklaring)

Ved valget i 2005 støttet DKP PDS' etterfølger Die Linkspartei. Etter at Die Linkspartei skiftet navn til Die Linke, samarbeidet dette partiet med Deutsche Kommunistische Partei ved noen valg til delstatsparlamenter. En av partiets politikere, Christel Wegner, som i 2008 ble innvalgt i et delstatsparlament på listen til Die Linke, vekket oppsikt med sitt krav om voldelig revolusjon og gjenopprettelse av Stasi.
Partiet gir økonomisk støtte til Gesellschaft zur Rechtlichen und Humanitären Unterstützung.

Referanser

Eksterne lenker
 

Kommunistpartier i Tyskland
Strømsø skole

Strømsø skole er en tidligere ungdomsskole på Strømsø i Drammen. Skolen hadde om lag 320 elever fordelt på 18 basisgrupper. Sommeren 2010 ble skolen nedlagt etter å ha vært i drift siden 1893. Elever og ansatte ble flyttet over til den nye Marienlyst skole.

Skolen var godt utstyrt med spesialrom. Skolen hadde to gymnastikksaler, to naturfagrom, formingsrom for tresløyd, eget rom for metallsløyd, rom for tekstilarbeider, tegnesal, to skolekjøkken, rom for keramikkarbeider og foto. I den eldste bygningen, hovedbygningen, lå et elevbibliotek som inkluderte 15 datamaskiner, musikkrom, filmrom og 3 datarom. Der har vi også skolens administrasjon, lærerrom  og lærernes arbeidsom.

Referanser

Ungdomsskoler i Viken
Ove Ekman
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1893
Utdanningsinstitusjoner nedlagt i 2010
Drammenshallen

Drammenshallen (innviet 1977) ligger på Strømsø og Marienlyst i Drammen. Drammenshallen er en av Norges største idrettshaller på totalt 7500 Kvadratmeter med kapasitet for 4900 tilskuere. Hallen var ved innvielsen Nordens største idrettshall. Hallens gulvareal rommer totalt fire håndballbaner og inneholder friidrettsbane, to skytebaner samt spesialhall for blant annet ballett. Hallen inneholder også kafeteria, klubbrom som benyttes om formiddager av skoler, på ettermiddags- og kveldstid av idrettsforeninger.  

Hallen har også vært flittig benyttet til utstillinger, Drammensmesser og konserter, der Drammenshallen var landets viktigste arena over en årrekke. I tidsrommet 1978-1990 ble 

det arrangert over 100 konserter, alt fra Frank Sinatra til Black Sabbath. Drammenshallen rommer på det meste 6000 tilskuere.

Hallen ligger sentralt på Strømsø i Marienlyst idrettspark som består av Marienlyst stadion, Drammensbadet, Marienlyst friidrettsstadion og Marienlyst kunstgress/ kunstis.

Konsertarena
 Liste over artister som har spilt i Drammenshallen

Referanser

Eksterne lenker 
 Konserter og show i Drammenshallen 1978 - 1990

Idrettsanlegg i Drammen
Idrettshaller i Norge
Byggverk fullført i 1977
Arenaer brukt under EM eller VM i håndball i Norge
Marienlyst (Drammen)

Marienlyst er et idretts- og rekreasjonsområde i Drammen og utgjør området mellom Strømsø sentrum og Danvik. Marienlyst inneholder blant annet friområder, idrettsanlegg, utebad, museum og skoler.

Området har navnet sitt fra lystgården Marienlyst gård som ble anlagt omkring 1770. Enkelte av gårdens bygninger er i dag del av Drammens Museum.

Idrett
Marienlyst har siden tidlig på 1900-tallet vært et viktig område for ulike idrettsaktiviteter. NM-finalen i fotball i 1918 mellom Kvik Halden og Brann ble spilt på en grusbane som ble anlagt på Marienlyst samme år. 10 000 tilskuere overvar finalen som ble en økonomisk suksess for arrangøren Drafn. Seks år senere, i 1924, sto Marienlyst Gamle Gress ferdig. Den har blitt flittig brukt av byens fotballag, Drafn helt fra åpningen, og siden 1967 også av Strømsgodset. Det ble vinteren 2007/08 lagt kunstgress på banen, samt grunnarbeid for kunstis. Kunstis er det også like ved, på den kombinerte bandy- og hurtigløp på skøyter-arenaen som ble åpnet i 2002.

Tidligere lå det en travbane på Marienlyst. Den ble fjernet da Marienlyst Nye ble bygget i 1946. Marienlyst Nye har gjennom årene blitt brukt til bandy, fotball, friidrett og skøyter. En rekke landskamper og norgesmesterskap i bandy har blitt spilt her. 3145 tilskuere overvar NM-finalen mellom Sparta og Strømsgodset i 1962. Dette er publikumsrekord for bandyfinalene i Norge.

Åtte norgesmesterskap på skøyter har blitt arrangert på Marienlyst. Det første i 1903 og det foreløpig siste i 2005.

I 1977 ble Drammenshallen åpnet. Hallen er Drammen Håndballklubbs hjemmebane og har også vært en mye brukt konsertarena.

Marienlyst har også turnhall, som ble innviet i 1936. Turnhallen er tilholdsted for Drammens Turnforening.

I 2008 åpnet Drammensbadet ved siden av Drammenshallen. Dette ble bygget som erstatning for det gamle Marienlystbadet som lå på samme sted. Det nye svømme- og badeanlegget har blant annet 50-meters basseng.

Marienlyst Stadion var olympisk arena for ishockey under OL i 1952 og har derfor lov til å pryde anlegget med OL-ringene.

Referanser

Bosetninger i Drammen
Gårder i Drammen
Marienlyst

Marienlyst er et boligstrøk i bydelene St. Hanshaugen og Frogner i Oslo.

NRK har sitt hovedkvarter på Marienlyst, NRK Marienlyst. I området er det flere blokker bygget i funksjonalistisk stil, to skoler og Marienlystparken.

Strøk i Oslo
Bydel St. Hanshaugen
Delområder i Oslo kommune
Sting

Gordon Matthew Thomas Sumner (født 2. oktober 1951 i Newcastle-upon-Tyne), best kjent under artistnavnet Sting, er en britisk rockeartist, bassist, vokalist, skuespiller og politisk aktivist. Han var vokalist og bassist i The Police fra 1977 til 1984, og etablerte deretter en suksessfull solokarriere. Han har også en skuespillerkarriere, og har medvirket i rundt 15 spillefilmer. Blant annet spilte han hovedrollen i thrilleren Brimstone and Treacle. Sting er også en politisk aktivist, og har i mange år støttet Amnesty International, og regnskogindianernes sak. Han var en av stifterne av organisasjonen Rainforest Foundation Fund (som raskt fikk en avdeling i Norge). På slutten av 1980-tallet engasjerte han seg også mot Pinochet-regimet i Chile og skrev i 1987 sangen "They Dance Alone", som omhandler ofrene for diktatur-regimets  tortur og drap. Hans samfunnengasjement gjenspeiles i en rekke av hans sanger.

Sting har primært drevet med avansert og sofistikert rock, særlig i tiden med the Police, men er kjent for å ha blandet den med sjangere som jazz, reggae, klassisk musikk, new-age og worldbeat. I solokarrieren har elementer av og fra jazz ofte vært et sentralt innslag i musikken hans.

Biografi 

Sting er født i byen Wallsend, England, som den eldste i en søskenflokk på fire, av foreldrene Audrey (f. Cowell) og Ernest Matthew Sumner. Sting pleide ofte å være alene i barndommen, og «bestevennen» hans var en gammel gitar med fem rustne strenger som han hadde arvet fra en onkel.

Da Sting var ung pleide han ofte å snike seg inn på nattklubber for å se stjerner som Cream og Jimi Hendrix opptre, noe som senere skulle inspirere ham til å bli musiker.

Sting er utdannet lærer. Han jobbet imidlertid bare to år innen læreryrket før han forlot det til fordel for musikerkarrieren.

Han er gift med skuespilleren Trudie Styler.

Tidlig karriere 
Sting begynte sin karriere som jazzmusiker. 

Han fikk kallenavnet Sting (stikk) da han tidlig i karrieren ofte brukte en gul genser med brede sorte striper som minnet om en humle.

Det internasjonale gjennombruddet kom da han var medlem av bandet The Police. Han tok artistnavnet Sting og begynte sin solokarriere fra 1980-tallet. Hans liv og sangtekster er sterkt samfunnsengasjerte.

Diskografi

Solo 
Studioalbum
 The Dream of the Blue Turtles (1985)
 Bring on the Night - live (1986)
 ...Nothing Like the Sun (1987)
 The Soul Cages (1991)
 Ten Summoner's Tales (1993)
 Fields of Gold - the best of Sting 1984-1994 (1994)
 Mercury Falling (1996)
 Brand New Day (1999)
 All This Time - live(2001)
 Sacred Love (2003)
 Songs from the Labyrinth (2006)
 If on a Winter's Night... (2009)
 The Last Ship (2013)
 57th & 9th (2016)
 44/876 (2018)
 My Songs (2019)
 The Bridge (2021)

The Police

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 Største Diskografi, Sting The Police Last Exit

Engelske sangere
Engelske bassister
Order of the British Empire (CBE)
MusiCares Person of the Year
Medlemmer av Rock and Roll Hall of Fame (gruppemedlem)
Gjesteskuespillere i Simpsons
Personer fra Newcastle upon Tyne
Engelske skuespillere
Kløverslekta

alsikekløver
 bakkekløver
 brunkløver
 gullkløver
 harekløver
 hvitkløver
 jordbærkløver
 krabbekløver
 musekløver
 rødkløver
 skogkløver

Kløverslekta er en slekt i erteblomstfamilien. Kløverartene er ett- eller flerårige urter med tredelte blader. Blomstene sitter i blomsterhoder eller tette aks. 
Blomstene er røde, lilla eller hvite, og hos noen få arter gul.

Bruk og betydning 
Blant kløverne er det flere viktige kulturplanter, deriblant rød-, hvit- og alsikekløver. Disse er viktige fôrplanter både til beite og slått. Kløvere er også svært viktig som underkultur og grønngjødslingsvekst i økologisk landbruk, på grunn av den biologiske nitrogenfikseringen. Dette skyldes at kløvere, og alle andre planter i erteblomstfamilien, har muligheten til å binde nitrogen fra luften ved hjelp av bakterier som finnes i jorden (Rhizobium leguminosarum).

Tre- og firkløvere 
Det vitenskapelige navnet Trifolium kommer fra latin tres («tre») og folium («blad»), og kløveren har som regel tre småblader. Noen eksemplarer har imidlertid fire, og kalles derfor for firkløver. Disse er uvanlige, og regnes derfor for å bringe lykke. Likevel er de ikke sjeldnere enn at man ofte kan finne en hvis man leter. I spesielle tilfeller kan man finne kløvere med fem eller enda flere blader.

Godteriprodusenten Freia har siden 1926 laget en populær melkesjokolade med ristede hasselnøtter under varenavnet Firkløver.

Arter 
Det fins over 300 arter av kløver i verden, men størst artsmangfold er det på den nordlige halvkule. I Norge fins det kun 11 viltvoksende arter.

 Alsikekløver – Trifolium hybridum (innført)
 Bakkekløver – Trifolium montanum
 Brunkløver – Trifolium spadiceum (innført)
 Gullkløver – Trifolium aureum
 Harekløver – Trifolium arvense
 Hvitkløver – Trifolium repens
 Jordbærkløver – Trifolium fragiferum
 Krabbekløver – Trifolium campestre
 Musekløver – Trifolium dubium
 Rødkløver – Trifolium pratense
 Skogkløver – Trifolium medium

Galleri

Eksterne lenker 
 

Erteblomstfamilien
Planter formelt beskrevet i 1753
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné
Groblad

Groblad (Plantago major) er en plante som regnes med til kjempefamilien (Plantaginaceae). Den blir 10 til 50 cm høy og er flerårig. 

I Nord-Amerika ble den kalt «Den hvite manns fotspor» av indianerne, fordi den ble spredt av europeiske immigranter.

Den har mørkegrønne rosettblad med tydelige nerver og mange gulbrune blomster i tette aks på ugreina, opprette stengler. Frøene er klebrige i fuktig vær og fester seg på klær og pels og spres på denne måten. Derfor kalles de også loppefrø. Navnet sitt har den fått fra naturmedisinen, der den er tillagt evnen å få åpne sår til å gro raskere. 
 
Groblad er brukt som legeplante helt fra oldtiden. Den skulle virke blodstoppende på sår. Groblad skal også ha evnen til å få sår til å gro raskere. Den ble lagt i bandasje, rett på åpne sår.

Groblad inneholder stoffer som antas å virke gunstig i behandling av kronisk bronkitt og ved forkjølelse. Undersøkelser tyder også på at groblad har antibakteriell og soppdrepende virkning.

Sikkerhet
Gravide bør ikke bruke groblad, siden det kan påvirke livmoren og dermed øke sjansen for spontanabort. Sikkerheten ved bruk av groblad for ammende er ikke tilstrekkelig kjent, og anbefales av den grunn ikke for ammende. Groblad anbefales heller ikke for personer med kjent allergi for melon eller andre planter i kjempefamilien.

Samtidig bruk av groblad og det blodfortynnende midlet Warfarin vil kunne hemme effekten av Warfarin. Regelmessig sjekk av blodet vil da være nødvendig for å regulere doseringen. Dette forklares ved at groblad inneholder store mengder vitamin K, som kroppen trenger for at blodet skal koagulere.

Bladene til groblad kan høstes på våren og forsommeren. De brukes til salat og grønnsaksblanding. Strimlet kan de også bakes i brød eller fungere som et vegetarisk pålegg. Det presses også olje av frøene og de kan gratineres sammen med andre grønnsaker. Blomsterknoppene kan spises rå eller stekt. Smaken minner om sjampinjonger.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 NIFAB – Nasjonalt informasjonssenter for alternativ behandling (UiT) 

Kjempeslekta
Medisinplanter
Grønne blomster
Europas flora
Stauder
Planter formelt beskrevet i 1753
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné
Norges flora
Fyllitt

Fyllitt eller fyllittskifer er en svakt metamorf bergart. Fyllitt er lagdelt og har gode kløvegenskaper (millimetertykke til centimetertykke flak).

Fyllitten består av lagvise mineraler; hovedmaterialene er kvarts og glimmer. I tillegg inneholder fyllitten også noe feltspat, kloritt, pyritt, grafitt og karbonat. Glimmeret er dannet av sericitt, som er finkornet muskovitt. 

Fyllitt kan være rustrød, grønn, grå eller nesten svart. Vanligvis er den grønnlig eller grålig. Dersom fyllittens farge er svært mørk, skyldes det et høyt innhold av grafitt. Grafitten er omdannet av leire med organiske rester, og gir gir bergarten en skinnende glans på kløvflatene. Kløvflatene har vanligvis små folder eller rynker. Under en geologisk undersøkelse med jod vil fyllitten gnistre og boble, fordi fyllitten har flere lag.

Geologi
Fyllitt er dannet ved avsetning (sedimentering) av leire, på bunnen av vann (innsjøer eller hav) fra kambro- til silur-perioden.

Leiren har blitt avsatt i intervaller eller sykluser, derfor er skifer lagdelt. Senere er disse brakt ned i jordskorpen. Ved temperatur på omtrent 400°C og trykk opptil 5 kB har sedimentlagene blitt omdannet (sementert) fra leire til skifer. Fyllitt er bare svakt omdannet (metamorfose) og ikke fullstendig slik som hos andre metamorfe bergarter, der bergarten er krystallisert. Fyllitt mangler krystaller.

Graden av omdanning (metamorfose) fra leire gir ulike kvaliteter av skifer.  Leirskifer er ikke omdannet og er en ganske myk skifer. Fyllitt er hardere og mer omdannet, mens glimmerskifer er hardest og den mest omdannede.

Forekomster i Norge 
Fyllitt kan finnes på mange steder langs den kaledonske foldingsaksen, som strekker seg fra sørvest i Rogaland og nordover langs hele Norge.

Jordbruk 
Forvitringsjord av fyllitt gir gode vekstmuligheter for planter, og mange steder har rik forekomst av fyllitt i berggrunnen ført til utstrakt jordbruksvirksomhet. Venabygd i Ringebu er et godt eksempel på områder der dyrket mark er anlagt over fyllittforekomster.

Norske fyllittbrudd 

 Tretten – fyllitt fra dette bruddet brukes som bygningsstein både ute og inne. Det brytes ut fyllittskifer til gulv- og veggflis, trapper, taktekking, terrasser. Skiferen har handelsnavnet Fåvang-skifer. Det er to varianter av fyllittskifer i dette området, med ulike farger. 
Fåvang-skifer Coloritt – en rustrød-grå skifer
 Fåvang-skifer naturell – en grå-svart skifer 
 Tana 
 Friarfjord
 Øystre Slidre

Se også 
Liste over bergarter

Referanser 

Bergarter
Metamorfe bergarter
Kvartsittskifer

Kvartsittskifer er en metamorf bergart. Kvartsittskifer er lagdelt og har kløvegenskaper i liggeplanet. (milli- til centimeter tykke flak).

Den består av lagvise mineraler.  Hovedmaterialet er kvarts. Men også noe glimmer, feltspat, jernoksid og andre mineraler. Glimmer er dannet av mørk biotitt, paragonitt og lys muskovitt.

Bergarten kvartsitt inneholder lite eller mangler glimmer. Den er derfor ikke lagdelt som kvartsittskiferen.

Dannelse
Kvartsittskifer er dannet ved avsetning (sedimentering) av sand, på bunnen av elver, vann (innsjøer eller hav) fra kambro til silur perioden.

Leiren er avsatt i intervaller eller sykluser, derfor er skifer lagdelt. Senere er disse brakt ned i jordskorpen. Ved høy temperatur på omtrent 600 °C og trykk opptil 5 kB, har sedimentlagene blitt omdannet (metamorfose) fra leire til skifer.

Graden av omdanning (metamorfose) fra leire gir ulike kvaliteter av skifer.  Leirskifer er ikke omdannet og er en ganske myk skifer. Fyllitt er hardere og mer omdannet, mens glimmerskifer og kvartsittskifer er hardest og de mest omdannede.

Norske kvartsittskifer brudd 
Den er vanlig i langs den kalidoniske foldingsaksen, som strekker seg fra sørvest i Rogaland og nordover langs hele Norge.

Denne listen er mangelfull.

 Alta – brukes ute og inne som takstein, fasader, gulv, heller, trapper, murstein, utsmykninger og bygningsdetaljer. Den har handelsnavnet altaskifer og er en litt sølvskinnende grå skifer med ru homogen overflatestruktur.
 Nordreisa – 
 Kvænangen – 
 Hattfjelldal – 
 Snåsa – brukes ute og inne som takstein, fasader, gulv, heller, trapper, murstein, utsmykninger og bygningsdetaljer. Den har handelsnavnet Snåsa-skifer og er en grå skifer (lys gråhvite og mørk grålige sjateringer), med ru homogen overflatestruktur.
 Oppdal – brukes ute og inne som fasader, gulv, heller, trapper, murstein, utsmykninger og bygningsdetaljer. Det er flere kvaliteter og de har ulike  handelsnavn
 Oppdal-skifer – en litt sølvskinnende grå skifer med ru homogen overflatestruktur.
 Oppdal-skifer, mørk – en grå skifer med noe grov homogen overflatestruktur.
 Oppdal-skifer, lys – en lys grå skifer med fin homogen overflatestruktur.
 Oppdal-skifer, Golan – en noe lys grå skifer med svarte prikker, den har en middels grov homogen overflatestruktur.
 Stjørdal – 
 Dovre – 
 Jondal – brukes ute og inne som takstein, fasader, gulv, heller, trapper, murstein, stabbestein, portstein, monumentstein, utsmykninger og bygningsdetaljer. Den har handelsnavnet Hardanger-skifer og er tidlegare nevnt som Helleurda på Solesnes.  Dette er det eldste skiferbruddet i Norge i drift frå år 1421 og Håkonshallen i Bergen er bygd med murstein frå Helleurda.
 Voss – brukes ute og inne som takstein, fasader, gulv, heller, trapper, murstein, utsmykninger og bygningsdetaljer. Den har handelsnavnet Voss-skifer og er en gråsvart skifer med ru overflatestruktur.

Bergarter
Paul Anderson

Paul Anderson (født 23. juli 1988) er en engelsk fotballspiller som har spiller for Northampton Town FC.

Klubbfotball

Liverpool 
Anderson kom til Liverpool etter et bytte med Hull City, der John Welsh gikk motsatt vei i januar 2006. Han blir sett på som en av klubbens største talenter sammen med Adam Hammill. Den 15. juli 2006 debuterte Anderson på en spektakulær måte i en treningskamp mot Wrexham. Anderson skårte et tidlig mål etter bare 5 minutter, og bidro til 2–0 seieren, da han møtte en cross fra Riise med en utmerket volley som gikk rett i mål bak Wrexhams målvakt Michael Jones.

På utlån til Swansea City 
7. juli 2007 ble det kjent at Anderson gikk til Swansea City på et sesonglangt lån fra juli 2007. Anderson fikk 31 seriekamper for «The Swans» og skårte 7 mål, og var med på å bidra til at klubben vant Football League One sesongen 2007/2008, og rykket opp med ti poengs avstand til neste lag.

På utlån og kjøp til Nottingham Forest 
1. juli 2008 bekreftet Liverpool at Anderson gikk på et sesonglangt utlån til Nottingham Forest, og at kontrakten til Anderson hos Liverpool også var forlenget til 2011. Like etter sin start på utlånet til Forest, skadet Anderson seg, og ble satt ut av spill for fire til åtte uker.
Etter denne skaden debuterte endelig Anderson for Forest imot Queens Park Rangers den 18. oktober 2008. Han skårte sitt første mål for klubben i november, i et 2–1 hjemmetap mot Norwich City. Han spilte også hele kampen da Forest overraskende slo ut Premier League-laget Manchester City fra FA-cupen med 3–0 på bortebane 3. januar 2009.
I en senere FA-cupkamp mot Derby County den 23. januar 2009 ble Anderson alvorlig skadet og satt utenfor i seks uker, da han pådro seg et brudd i høyre underarm og fikk håndleddet ut av ledd etter å ha blitt hardt taklet av Derby-forsvarer Paul Connolly. 30. juni 2009 signerte Anderson en kontragt for Nottingham Forest. Prisen for spilleren skal sies å være på £250.000M.

Landslagsspill 
Sammen med vennene og lagkameraetene Craig Lindfield og Adam Hammill ble han tatt ut på det engelske U19-landslaget i 2006.

Meritter 
Liverpool
 FA Youth-cup: 2006

Swansea City
 Vinner Football League One: 2007/2008

Personlige
 2008: Årets unge spiller hos Swansea City

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Liverpool.no om Anderson
  Thisisanfield.com player profile
  Liverpool FC profile
  Profile at LFCHistory.net

Engelske fotballspillere
Fotballspillere for Hull City AFC
Fotballspillere for Liverpool FC
Fotballspillere for Swansea City AFC
Fotballspillere for Nottingham Forest FC
Fotballspillere for Bristol City FC
Personer fra Leicester
Fødsler i 1988
Arne Fjellbus veg (Trondheim)

Arne Fjellbus veg er en blindvei som ligger ved Steindal i Nardo i Trondheim. Veien strekker seg i fra Steindalsveien og et par hundre meter østover der den ender i en parkeringsplass. Vestlia borettslag dominerer, med fem tre-etasjersblokker og to rekkehusområder. Postnummer for adresser i Arne Fjellbus vei er 7033.

Veien ble oppkalt etter Arne Fjellbu i 1968. Fjellbu var domprost (og senere biskop) kjent for sin motstand mot okkupasjonsmakten under andre verdenskrig.

Litteratur

Eksterne lenker 
 Adressa.no – Gatenavn: Biskopen som signet Olav V (Av Ingrid J. Brissach. Publisert 17. februar 2009, besøkt 4. april 2012)

Veier i Trondheim
Lerkendal (bydel)‎
Bergen Beat

Bergen Beat er betegnelsen på et musikalsk fenomen i Bergen i årene 1964-67, avledet av det engelske Merseybeat, og omhandler musikk i kategorien beat som på 1960-tallet ofte ble referert til som «piggtrådmusikk». Bergen hadde på denne tiden en lang rekke dyktige beat-band. Begrepet ble lansert av Rolv Wesenlund, Berit S. Faaberg og Jan Arild Larsen. Wesenlund var den gang innspillingsleder for plateselskapet Philips i Oslo som gav ut en rekke singler med merkelappen «Bergen Beat». The Stringers danket ut selveste Beatles på listetoppene med «Do you love me anymore».  

Blant de mest kjente bandene finner vi The Stringers med Helge Nilsen og Rune Larsen som vokalister, Sverre Faaberg & The Young Ones, Rhythmic Six, The Jokers og Davy Dean and the Swinging Ballades.

Bakgrunn 
Rolv Wesenlund var innspillingssjef hos Norsk A/S Philips da han skrev platekontrakt med Helge Nilsen & The Stringers i 1963. Helge Nilsen hadde sin første sceneopptreden alt i 1958 da han debuterte med Hep Cats i Turnhallen på Melkeplassen i bydelen Laksevåg. Han var 13 år og gruet seg så han helst ville snu og gå hjem igjen til familien i Øvre Stadionsvei. Men det gikk så bra at han i 1959 ble tatt opp i The Mixmasters etter anbefaling av Rolf Kirkvaag som hadde hørt ham opptre i Nordnesparken. Bare 16 år gammel stod Nilsen  på scenen i Chat Noir. Og da det i 1964 ble musikerstreik i Norge, dvs. i Oslo, dro Wesenlund like godt til Bergen, skrev kontrakter med en rekke bergensband og lanserte singelserien «Bergen beat», tydelig inspirert av den britiske Merseybeat-bølgen.

Fjernsynsreklame fantes ikke på den tiden, men Helge Nilsen var også Brann-spiller, og under en kamp mot Skeid på Bislett stadion i 1964 kom Wesenlund til mikrofonen og opplyste at Nilsen var Branns nummer 7. Deretter satte han på «Do you love me anymore» over høyttaleranlegget.

Referanser 

Norsk musikk
Musikkterminologi