alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Per-Kai Prytz

Per-Kai Prytz (født 13. august 1955) er en norsk komponist og visepopsanger, oppvokst i Kabelvåg i Lofoten, nå bosatt i Harstad. I tillegg til flere utgivelser som artist selv, har han bidratt med komposisjoner på andre plateutgivelser, bl.a. med Jan Høiland, Rein Alexander og Stine Mari Langstrand. Per-Kai Prytz har sammen med Harald Troøyen skrevet manus og musikk til familiemusikalen Det Store Julespillet som settes opp hvert år i Harstad Kulturhus før jul.

Diskografi 
 Å være ung e herlig, (teater/musikal) (1987)
 Vi skal forandre verden, Monita & Cruise (1989)
 Norge førr Nordmenn?, Monita & Cruise (1989)
 Harstad i vårres hjerta (1991)
 Made in Harstad (album) (1993)
 Den magiske sangen (album) (1994)
 Kabelvågsangen (1995)
 Sanger for sangfugler (album) (1997)
 Den magiske sangen (album/musikal) (2002)
 Vi skal vinne gull (2003)
 Nord-Norske Artister (album) (2005)
 Tidsmaskinen (album/musikal) (2006)
 Det store julespillet (album/musikal) (2007)
 Sangen om HIL (2010)
 Det fins engla (singel) (2013)
 Janis Joplin (singel) (2014)
 Samle på gode minna (album) 2015
 Kom sommer (singel) 2016
 Vi møtes på Karl Johan (singel) 2017
 Stille kommer du (singel) 2018
 Ingen tid å miste (singel) 2022

Eksterne lenker 
 

Norske komponister
Personer fra Vågan kommune
Fødsler i 1955
Jan Tore Noreng

Jan Tore Noreng (født 25. november 1968 på Finnsnes) er en norsk forfatter som bor i Mefjordvær på Senja. Jan Tore Noreng er lærerutdannet og har i tillegg forfatterstudiet ved Universitetet i Tromsø bak seg. Han har undervist i kreativ skriving, blant annet på Skrive- og dramaleir for ungdom i Norge (2013-2015), og besøkt skoler over hele landet i regi av Den kulturelle skolesekken. Debuten var i 2011 med barneboken Dødens skole på Gyldendal Norsk Forlag.

Bibliografi 
 Dødens skole – barnebok, Gyldendal (2011)
 Drømmejegeren – ungdomsroman, Gyldendal (2013)
 Skyggefødt – ungdomsroman, Gyldendal (2014)
 Sluket  – barn og ungdom, femte utgivelse i Grusom-serien, Egmont Publishing (2014)
 #alfahann – ungdomsroman, Gyldendal (2015)
 Robofobia 1: Dødens skole – barnebok, Gyldendal (2011), nyutgivelse 2017
 Robofobia 2: Ukjent fare – barnebok, Gyldendal (2017)
 Robofobia 3: O.N.D. – barnebok, Gyldendal (2018)
 Kunsten å tryne – ungdomsroman, Gyldendal (2020)
 Gutta 1: Freaks – ungdomsroman, Gyldendal (2020)
 Gutta 2: Høyt press – ungdomsroman, Gyldendal (2022)

Priser 
 UPrisen 2016, for #alfahann

Referanser

Kilder 
Presentasjon av Jan Tore Noreng i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 Jan Tore Noreng, forfatter
 Gyldendal Litteratur

Norske barnebokforfattere
Norske forfattere av ungdomsbøker
Personer fra Lenvik kommune
Nattevakt

Nattevakt er en fellesbetegnelse som brukes om arbeidstid eller et yrke som innebærer arbeid på nattestid. Man finner nattevakter særlig innen helse og omsorgsyrker, politi brannvesen og vekterfirmaer, foruten i næringsgrener der kontinuerlig arbeide, overvåking eller oppfølging er nødvendig.

Nattarbeide er i Norge regulert i henhold til arbeidsmiljøloven og diverse arbeidslivsavtaler. Der finnes begrensninger både for lengden av et nattskift og hvor mange slike en kan utføre i sammenheng.

Se også
Vakt
Den fjerde nattevakt
Nattevakten (Rembrandt)
Skift- og turnusarbeid

Beskjeftigelser
Daniel Hoelgaard

Daniel Hoelgaard (født 1. juli 1993) er en norsk konkurransesyklist fra Ålgård i Rogaland. Han var profesjonell for Uno-X Pro Cycling Team og franske FDJ. Han la opp etter 2021-sesongen.

Han har tidligere syklet for det norske kontinentallaget Team Østerhus Ridley. Fra 2013 til 2014 syklet han for det tsjekkiske kontinentallaget Etixx, sammen med sin bror Markus Hoelgaard. Etter 2014-sesongen valgte brødrene Hoelgaard å vende tilbake til norske sykkellag. Daniel syklet i 2015 for Team Joker.

Hoelgaard tok gull i NM i landeveisritt for juniorer i 2010.

Karriere

U23/amatør 
I 2012, i sitt første år som U23-rytter, tok Hoelgaard to internasjonale seire i Belgia, noe som fikk ham invitert til treningsleir hos Omega Pharma-Quick Step. Det ble signert en  kontrakt ut sesongen for Team Østerhus Ridley.  Kort tid etter kom den første seieren for Team Østerhus Ridley i Kernen Omloop Echt-Susteren. Han er med dette den første nordmann siden Edvald Boasson Hagen til å vinne et UCI-ritt som debutant i seniorklassen. Hoelgaard signerte en ettårskontrakt med Omega Pharma-Quick Steps rekrutteringslag - kontinentallaget Etixx, den 16. oktober 2012.

Junior 
Hoelgaard drev tidligere med langrenn, men begynte i 2007 å satse på landeveissykling. I 2010 ble han fast medlem av det norske landslaget. Han har blant annet deltatt i Nations Cup, og oppnådd seier i Regio Tour. I 2011 kom han på syvendeplass i sykkel-VM i landeveisrittet for juniorer. Dette var til da den beste norske junior-plassering i en VM-fellesstart noensinne.

Meritter 

2010
 Norgesmester for junior på landevei
Junior-VM
35.-plass (fellesstart)
Norges-cup Fana
2.-plass
Lagunen grand prix
2.-plass
Course de la Paix Junior
22.-plass sammenlagt
GP Herning (junior)
9.-plass
2011
 Junior-NM
2.-plass (fellesstart)
3.-plass (Gateritt)
3.-plass (lagtempo)
Junior-VM
7.-plass (fellesstart)
Regio Tour
2. etappe
DnBNOR-cup
1.-plass
Jæren sykkelfestival Rankingritt
2.-plass
Jæren sykkelfestival Norges-Cup
3.-plass
2012
Kernen Omloop Echt-Susteren
2014
Tour de Bretagne
5. etappe 
 Poengkonkurransen 
Ronde de l'Oise
2. etappe 
Tour of South Bohemia (Okolo jižních Čech / ČEZ Tour / Sydböhmen rundt)
1. etappe 
2015
Tour de Normandie
3. etappe

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norske syklister
Norske landeveissyklister
Personer fra Gjesdal kommune
Drangedal Bortforklaring (album)

Drangedal Bortforklaring er et musikkalbum med Drangedal Bortforklaring, utgitt i 2001. Dette er bandets debutalbum.

Sporliste

 «På den blommande ö ligger i meter snø»
 «Firmafesten»
 «Den gode nabo»
 «Hopalong Haugen»
 «Blodtrykksmedisinert snill gutt's siste chant»
 «Vaktmester'n på Graceland»
 «Postordrehymne»
 «Eg får så hår på tonga a å vaske pus»
 «Heilt ute a kurs»
 «Supermann Calypso»
 «Akkorat ikvell»
 «Eg har glømt hå gammal 6-pakningen me egg e blues»

Debutalbum fra 2001
Drangedal Bortforklaring-album
Ka du vente på?

Ka du vente på? er et musikk-EP av Dunderhonning som ble utgitt i 2007. Plata ble spilt inn i løpet av en helg i Brygga Studio i Trondheim. Omslaget er tegnet og satt sammen av Mikal Madsen.

Sporliste

 «Når det regne»
 «Siste nytt»
 «Vi hadde nån fine stunde, men dem e alle over nu»
 «Gressplen»
 «Kanskje du hadde rett»
 «I en glassbunnbåt»
 «Kalde golv»

Medvirkende

Ståle Fossheim — vokal, gitar, orgel (7)
Tore Bakkland — gitar, vokal (3)
Geir Bendiksen — bassgitar
Mikal Madsen — trommer

Kilder 
Albumet på Discogs

EP-plater fra 2007
Norske EP-plater
Harald Schjelderup (politiker)

Harald Schjelderup (født 6. april 1968) er en norsk politiker (Ap) bosatt i Bergen som var byrådsleder i Bergen fra 2015 til 2019.

Fra 31. oktober 2011 var han gruppeleder for Arbeiderpartiets bystyregruppe og nestleder av bystyrets finanskomité. Schjelderup sitter fra april 2015 også i Arbeiderpartiets sentralstyre.

Biografi 
Harald Schjelderup er født i Bergen og oppvokst på Øvsttun i Fana i Bergen. Han tok videregående utdanning på Fana gymnas, og var ferdig utdannet Cand.polit i 1997 ved Universitetet i Bergen. Schjelderup arbeidet som informasjonskonsulent i Media Bergen 1997-1999, før ordfører Anne-Grete Strøm-Erichsen høsten 1999 hentet ham inn som politisk sekretær. Han var rådgiver i byrådet i perioden 2000-2003. Deretter arbeidet han som informasjonssjef i Statoil frem til 2006, før han tiltrådte som prosjektleder for prosjektet Bergenscenarier 2020 i en prosjektstilling som varte ut 2008.  Fra 2009 til 2011 arbeidet Schjelderup som daglig leder i O. Kavli og Knut Kavlis Almennyttige Fond (Kavlifondet). Fra 2011 har Schjelderup vært heltidspolitiker i Bergen bystyre.

Schjelderup har hatt en rekke styre- og tillitsverv, blant annet som styreleder i Sportsklubben Brann, i Bergen Kino og Bergen Internasjonale Filmfestival.

Politiske verv 
Harald Schjelderup ble medlem av Ap i 1989, og var i flere år på 90-tallet aktiv i styret i Nesttun Arbeidersamfunn. Han var varamedlem til bystyret 1995-1999, og styremedlem i Hordaland Arbeiderparti 1998-2003. I november 2014 ble han enstemmig valgt til Aps førstekandidat ved kommunevalget i Bergen i 2015. Han var også partiets kandidat i 2011.

Referanser

Eksterne lenker 
 Arbeiderpartiet i Bergen
 Bergen kommune

Ap-politikere i Hordaland
Lokalpolitikere i Bergen
Byråder i Bergen
Personer fra Bergen kommune
Frankrikes kvinnelandslag i håndball

Frankrikes kvinnelandslag i håndball  er Frankrikes landslag i håndball for kvinner. Laget gikk til topps under VM 2003, VM 2017 og EM 2018, fikk sølv i OL 2016 og fikk bronse under EM 2002, 2006 og 2016.

Resultater

Olympiske leker 
 2000: 6.-plass
 2004: 4.-plass
 2008: 5.-plass
 2012: 5.-plass
 2016: Sølv

Verdensmesterskap
 1986: 15.-plass
 1990: 14.-plass
 1993: ikke kvalifisert
 1995: ikke kvalifisert
 1997: 10.-plass
 1999: Sølv
 2001: 5.-plass
 2003: Gull
 2005: 12.-plass
 2007: 5.-plass
 2009: Sølv
 2011: Sølv
 2013: 6.-plass
 2015: 7.-plass
 2017: Gull
 2019: 13.-plass
 2021: Sølv

Europamesterskap
 2000: 5.-plass
 2002: Bronse
 2004: 11.-plass
 2006: Bronse
 2008: 14.-plass
 2010: 5.-plass
 2012: 9.-plass
 2014: 5.-plass
 2016: Bronse
 2018: Gull
 2020: Sølv

Eksterne lenker
Offisiell nettside
Femmes2defis
IHF.info

Håndball i Frankrike
Kvinnelandslag i håndball
Håndball
Romanias kvinnelandslag i håndball

Romanias kvinnelandslag i håndball  er Romanias landslag i håndball for kvinner. Laget har vunnet VM tre ganger, to ganger i utendørshåndball (1956 og 1960), og én gang i innendørshåndball, under VM 1962.

Resultater

OL-resultater 
 1976: 4.-plass
 2000: 7.-plass
 2008: 7.-plass
 2016: 9.-plass

VM-resultater

VM (Utendørs) 

 VM 1949: ikke kvalifisert
 VM 1956: Gull
 VM 1960: Gull

VM (Innendørs) 

 1957: 9.-plass
 1962: Gull
 1965: 6.-plass
 1971: 4.-plass
 1973: Sølv
 1975: 4.-plass
 1978: 7.-plass
 1982: 5.-plass
 1986: 5.-plass
 1990: 7.-plass
 1993: 4.-plass
 1995: 7.-plass
 1997: 12.-plass
 1999: 4.-plass
 2001: 17.-plass
 2003: 10.-plass
 2005: Sølv
 2007: 4.-plass
 2009: 8.-plass
 2011: 13.-plass
 2013: 10.-plass
 2015: Bronse
 2017: 10.-plass
2019: 12.-plass

EM-resultater

 1994: 10.-plass
 1996: 5.-plass
 1998: 11.-plass
 2000: 4.-plass
 2002: 7.-plass
 2004: 7.-plass
 2006: ikke kvalifisert
 2008: 5.-plass
 2010: Bronse
 2012: 10.-plass
 2014: 9.-plass
 2016: 5.-plass
 2018: 4.-plass
 2020: 12.-plass

Se også

 Håndball i Romania

Referanser 

Håndball i Romania
Kvinnelandslag i håndball
Håndball
Infinitt verb

Et infinitt verb er et verb som i norsk står i verbformene presens partisipp (løpende), perfektum partisipp (løpt) eller infinitiv (å løpe). Andre språk kan ha flere infinitte former som gerundium og supinum. Infinitte verb kan ikke stå alene som verbal i en setning, men må stå sammen med et eller flere hjelpeverb, som f.eks. er, har eller kan. En setning kan bare inneholde ett finitt verb, men kan ha flere infinitte. Det finitte verbet står i norsk enten i presens eller preteritum. Det meningsbærende infinitte verbet kalles hovedverb, mens andre finitte og infinitte verb i setningen kalles hjelpeverb.

Noen eksempler:
Vi skal synge i morgen.
Skal er et finitt hjelpeverb i presens og synge er et infinitt hovedverb i infinitiv.
Du skulle ha kjøpt boka i går.
Skulle er et finitt hjelpeverb i preteritum, ha er et infinitt hjelpeverb i infinitiv og kjøpt er et infinitt hovedverb i perfektum partisipp.
Søknaden er behandlet og innvilget.
Er er et finitt hjelpeverb i presens, behandlet og innvilget er infinitte hovedverb i perfektum partisipp.

Referanser 

Grammatikk
Attributivt verb

Et attributivt verb er i grammatikken et verb som modifiserer (gir attributtene til) et substantiv, i stedet for å uttrykke en selvstendig idé som et predikat. Verb kan være attributter i form av partisipp eller som et infinitiv: den gående mannen, en gående hund, uspist mat, et sted å spise. 

Grammatikk

de:Japanische Grammatik#Rentaikei
Etterforskning

Etterforskning er primært en politifaglig disiplin.

Det kan skilles mellom to typer etterforskning; politietterforskning og privat etterforskning. Etterforskning deles tradisjonelt inn i teknisk og taktisk etterforskning. Teknisk etterforskning vil blant annet være det som også ofte kalles kriminalteknikk, men taktisk etterforskning er det de fleste forbinder med ordinær politietterforskning. På mindre steder vil det ofte være de samme polititjenestemennene som jobber med ordenstjeneste som også har ansvaret for med det meste innen etterforskning, mens det i de større distriktene finnes egne etterforskere og etterforskningsavsnitt.

En politietterforsker innhenter spor og opplysninger slik at påtalemyndigheten skal kunne avgjøre om det foreligger en straffbar handling, og om noen kan stilles til strafferettslig ansvar for handlingen. I større etterforskinger er det som regel egne tekniske etterforskere som innhenter og undersøker kriminaltekniske spor, og den taktiske etterforskeren setter disse opplysningene inn i en sammenheng med øvrige opplysninger. Hovedoppgavene til en taktisk etterforsker er å, i samarbeid med påtalemyndigheten, iverksette nye etterforskningskritt, vurdere verdien av informasjon  og utføre ytterligere informasjonsinnhenting. Innhentingen kan skje gjennom såkalte åpne etterforskingsmetoder  (avhør, tips, rundspørring, ransaking, m.v.), eller skjulte etterforskingsmetoder (telefonavlytting, spaning, romavlytting, m.v).

Norge
Alle norske polititjenestemenn har gjennomgått en grunnleggende utdanning i teknisk og taktisk etterforsking. Politihøgskolen har også et betydelig etterudanningsopplegg innen ulike former for teknisk og taktisk etterforskning både for politiutdannende og politijurister

Enkelte byer/politidistrikter har egne etterforskningsavsnitt som jobber spesifikt med områder som narkotika, etterretning, sedelighet, organisert kriminalitet osv. I mindre byer/distrikter jobber de ansatte med alle disse feltene.

Litteratur

Eksterne lenker 
 Straffeprosessloven § 224 Hjemmelen for etterforskning.
 Påtaleinstruksen § 7-4 Om etterforskning.

Politi
Straffeprosess
Get Dreamy

Get Dreamy er et musikkalbum med The Dream, utgitt i 1967. Dette ble bandets første og siste plate. Albumet er i årenes løp blitt utgitt på nytt flere ganger.

Sporliste

 «Green Things (From Outer Space)» vokal: Tom Karlsen
 «Emptiness Gone» vokal: Christian Reim
 «Ain't No Use» vokal: Terje Rypdal
 «Driftin'» vokal: Terje Rypdal
 «I'm Counting On You» vokal: Tom Karlsen
 «Night of the Lonely Organist and His Mysterious Pals» (instrumental)
 «You» vokal: Tom Karlsen
 «You're Right About Me» vokal: Christian Reim
 «Hey Jimi» vokal: Tom Karlsen
 «Do You Dream» vokal: Dream

Medvirkende

The Dream
 Terje Rypdal - vokal, gitar, låtskriver, produsent
 Christian Reim - vokal, piano, orgel, låtskriver, produsent
 Tom Karlsen - vokal, trommer, låtskriver, produsent
 Hans Marius Stormoen - bass, låtskriver, produsent

Øvrige
 Svein Erik Børja - produsent
 Odd Løken - tekniker
 Gert Palmcrantz - tekniker
 Svein Boye Andersen - fotograf
 Rune Myhre - fotograf
 Randi Hultin - fotograf
 Bjørn Skarsem - albumnotater 
 Knut Harlem - coverdesign

Eksterne lenker 

Debutalbum fra 1967
Norske progressiv rockalbum
Norske debutalbum
Round 2-album
Stativ (grammatikk)

Et stativ eller stativt verb er et verb som fastholder at et av dets argumenter har en spesiell egenskap, muligens i relasjon til dets andre argumenter. Stativer skiller seg fra andre aspektklasser av verb ved at de er statiske; de har ingen varighet. Verb som ikke er statiske er ofte kalt dynamiske verb.

Eksempler på setninger med statiske verb:

 Jeg er trøtt
 Jeg har to barn
 Jeg liker fargen blå
 Jeg tror de ønsker noe å spise
 Vi holder disse sannheter for å være selvinnlysende...
 Esken inneholder seks flasker
 Dette vil innebære at vi ikke bryr oss

Grammatikk
Black Friday (shopping)

Black Friday, eller svartfredag, er en årlig handledag som finner sted den fjerde fredagen i november, noe som vil si dagen etter Thanksgiving i USA. Dagen er tradisjonelt begynnelsen på julehandelen og mange utsalgssteder åpnes ofte så tidlig som klokka tre på natta eller tidligere og tilbyr en rekke salgsvarer, ofte begrenset i antall eller tidsrom. Ettersom Thanksgiving i USA alltid faller på den fjerde torsdagen i november vil Black Friday finne sted på en fredag mellom 23. og 29. november.

«Black Friday» er et begrep som har blitt benyttet i mange sammenhenger. Som handelsdag har det amerikansk opprinnelse og går tilbake til 1800-tallet hvor det i USA ble assosiert med finanskrisen i 1869. Den eldste kjente bruken av «Black Friday» var en handledag som kom etter Thanksgiving («takksigelsesdag», da amerikanere uansett hadde fri) som skjedde den 1. desember 1961 i et utgave av avisen The Shortsville-Manchester Enterprise (Shortsville, New York). I denne artikkelen refereres det til en bruk av begrepet av politiet i Rochester i New York.

Det har også blitt hevdet at «Black Friday» beskriver at handelen denne dagen bidrar til at mange butikker igjen går med overskudd – og dermed går fra røde til svarte tall i regnskapet. Dagen er også en viktig indikator på hvordan julehandelen kommer til å bli; den fungerer som et barometer på folks vilje til å bruke penger.

Språkrådet har foreslått formen «svartfredag» for bruk på norsk.

I Norge
Den 26. november 2010 ble shoppingfenomenet «Black Friday» for første gang brukt i Norge, da Norwegian Outlet i Vestby introduserte handledagen. Komplett.no var den første nettbutikken i Norge som arrangerte Black Friday, også i 2010. Det første norske mediet som fulgte opp fenomenet kommersielt var Nettavisen, som i 2013 lenket til norske og amerikanske nettbutikker gjennom live-oppdateringer på salget hele døgnet. De seneste årene har avisen fulgt salgene i Norge og USA direkte hele det som kalles Black Week. Nettavisen har også opprettet en egen side for dette.

Se også
 Cyber Monday
 Black Friday, demonstrasjoner 18. november 1910 av rundt 300 suffragetter utenfor Underhuset i London angående kvinnelig stemmerett.
 Svarte fredag (1978), masseprotester 8. september 1978 i Teheran i Iran. Flere hundre ble drept.

Referanser 

Kultur i USA
Engelske ord og uttrykk
Handel
Dager i november
Vektløfting under Sommer-OL 2008 – Menn 85 kg

Herrenes 85 kg konkurranse i vektløfting under Sommer-OL 2008 tok plass den 15. august 2008 i Beihang University Gymnasium
Hver av de 21 utøverne som konkurrerte løftet i både rykk og støt. Hver utøver hadde tre forsøk på hver av de to løftene.

Medaljer

Resultater

Vektløfting under Sommer-OL 2008
Vektløfting under Sommer-OL 2008 – Menn 105 kg

Herrenes 105 kg konkurranse i vektløfting under Sommer-OL 2008 tok plass den 18. august 2008 i Beihang University Gymnasium
Hver av de 20 utøverne som konkurrerte løftet i både rykk og støt. Hver utøver hadde tre forsøk på hver av de to løftene.

Medaljer

Resultater

Diskvalifisert

Igor Razoronov fra Ukraina ble nr. 6 men ble diskvalifisert etter å ha testet positivt på nandrolon.

Vektløfting under Sommer-OL 2008
Vektløfting under Sommer-OL 2008 – Kvinner 48 kg

Kvinnenes 48 kg konkurranse i vektløfting under Sommer-OL 2008 tok plass den 9. august 2008 i Beihang University Gymnasium
Hver av de 15 utøverne som konkurrerte løftet i både rykk og støt. Hver utøver hadde tre forsøk på hver av de to løftene.

Medaljer

Resultater

Vektløfting under Sommer-OL 2008
Vektløfting under Sommer-OL 2008 – Kvinner 53 kg

Kvinnenes 53 kg konkurranse i vektløfting under Sommer-OL 2008 tok plass den 10. august 2008 i Beihang University Gymnasium
Hver av de 9 utøverne som konkurrerte løftet i både rykk og støt. Hver utøver hadde tre forsøk på hver av de to løftene.

Medaljer

Resultater

Vektløfting under Sommer-OL 2008
Vektløfting under Sommer-OL 2008 – Kvinner 58 kg

Kvinnenes 58 kg konkurranse i vektløfting under Sommer-OL 2008 tok plass den 11. august 2008 i Beihang University Gymnasium
Hver av de 12 utøverne som konkurrerte løftet i både rykk og støt. Hver utøver hadde tre forsøk på hver av de to løftene.

Medaljer

Resultater

Vektløfting under Sommer-OL 2008
Per Christiansen (jurist)

Per Christiansen (født 26. oktober 1949 i Larvik) er en norsk jurist. Han er dommer i EFTA-domstolen og professor II i EU og EØS-rett ved Universitetet i Tromsø. 

Christiansen ble cand.jur. i 1976, og dr.juris. i 1988 på en avhandling om Norsk pengerett: en fremstilling av de offentligrettslige regler om penger og pengesystemet. Fra 1976 til 1988 jobbet han i Norges Bank og Finansdepartementets økonomiavdeling, hvor han mellom 1986 til 1988 var leder for kredittjuridisk seksjon. Fra 1988 til 1994 var han spesialråd for økonomi- og finanssaker ved Norges faste delegasjon til EU. I 1994 til 1995 var han ekspedisjonssjef i Finansdepartementets finansmarkedsavdeling, før han i 1995-1998 var justissekretær ved EFTA-domstolen. Siden 1997 har han vært professor ved det juridiske fakultet ved Universitetet i Tromsø. Fra 2003-2007 var han Jean Monnet-professor. Han har også praktisert som advokat for PricewaterhouseCoopers. 

Siden 2003 har han vært medlem av Klagenemnden for offentlige anskaffelser (KOFA) og siden 2007 vært leder for Klagenemnda for forsikrings- og gjenforsikringsmeglingsvirksomhet

Fra januar 2011 er han oppnevnt av de tre EØS/EFTA-landene som ny norsk dommer ved EFTA-domstolen i Luxembourg og overtok etter Henrik Bull. I 2016 ble han gjenoppnevnt til 2020.

Bibliografi  
 Maastrichttraktaten av 7. februar 1992 : Kommentarer til Traktaten om Den europeiske union, med hovedvekten på bestemmelsene om økonomisk og monetær union ISBN 82-518-3121-0
 Jan Bjørland og Per Christiansen Verdipapirhandelloven med kommentarer: lov om verdipapirhandel av 14. juni 1985 nr. 61  ISBN 82-00-02673-6 

Christiansen har vært medlem av redaksjonsrådet i Tidsskrift for forretningsjus siden 1994.

Referanser

Eksterne lenker 

Personer fra Larvik kommune
Norske jusprofessorer
Professorer ved Universitetet i Tromsø
Per Christiansen

Per Christiansen eller Per Kristiansen er navnet til flere personer. Per mars 2022 hadde 45 menn i Norge Per Christiansen som sitt første fornavn og etternavn. Av disse var det 13 som hadde Per Christiansen som sitt eneste fornavn og etternavn. Samtidig var de 223 menn som hadde Per Kristiansen som sitt første fornavn og etternavn. Av disse var det 45 som hadde Per Kristiansen som sitt eneste fornavn og etternavn.

Det er flere kjente personer med disse navnene:

Per Kristiansen 
 Per Kristiansen (orienteringsløper), kongepokalvinner i orientering 1961
 Per Kristiansen (født 1948), forfatter, frilansjournalist og tekstforfatter
 Per Morten Kristiansen (født 1981), fotballspiller

Per Christiansen 
 Per Christiansen (jurist) (født 1949), jurist.
 Per R. Christiansen (født 1953), sakprosaforfatter, historiker og journalist

Referanser