alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Sammenlignende politikk

Sammenlignende politikk (Sampol) eller komparativ politikk (KP) er en av de fire dominante disiplinene innen moderne statsvitenskap. Den er særmerket som en deskriptiv disiplin som søker å utlede sentrale empiriske sammenhenger i politikken gjennom bruk av sammenliknende metode. 

Politiske systemer som sammenliknes i KP er for eksempel forskjellige land, politiske institusjoner, og politiske massebevegelser. Ved å sammenlikne store mengder data mellom land, institusjoner, og befolkninger kan en finne sentrale statsvitenskapelige forhold ved hjelp av kvantitativ statistisk analyse (mer spesifikt multivariabel regresjonsanalyse), som er en forskningsmetode som er svært mye brukt i moderne KP.   

Eksempelvis har man funnet lineære sammenhenger mellom regimestabilitet og høy BNP per capita (økonomisk velstand svarer til stabilt politisk styre), sammenheng mellom diktatur og forekomster av olje (ressursforbannelsen - diktaturer med store forekomster av naturressurser vil med svært lav sannsynlighet bli demokratiske), og sammenheng mellom monarki og velfungerende demokrati. Disse er alle sentrale politiske forhold som er utledet ved hjelp av komparativ forskningsmetode.   

Forskerne Seymour Martin Lipset og Stein Rokkan er med sine vitenskapelige arbeider regnet blant grunnleggerne av denne grenen av statsvitenskap. Vanligvis er sammenlignende politikk underlagt mer allmenn statsvitenskap, men på Rokkans eget universitet, Universitetet i Bergen, har de et Institutt for sammenliknende politikk der det blir undervist i som et eget fag.

Sentrale spørsmål 
Eksempler på spørsmål som forskes på i komparativ politikk:  

 Finnes det en sammenheng mellom økonomisk utvikling og demokratisk styresett? 
 Finnes det en sammenheng mellom religioner og kulturer og demokratisk styresett? 
 Produserer føderalstater mer stabile politiske systemer enn sentraliserte stater?

Sentrale teoretikere
Stefano Bartolini
Reinhard Bendix
Hans Daalder‎
Robert A. Dahl
Russell Dalton
Maurice Duverger
Shmuel N. Eisenstadt
Samuel P. Huntington
Max Kaase
Arend Lijphart
Juan Linz
Seymour Martin Lipset
Barrington Moore
Pippa Norris
Adam Przeworski
Stein Rokkan
Giovanni Sartori
Theda Skocpol
Henry Teune
Charles Tilly

Referanser 

 

Statsvitenskap
Samfunnsvitenskap
Liste over stater

Dette er en liste over stater per september 2012, det vil si selvstendige politiske enheter i det internasjonale systemet, som oppfyller Montevideo-konvensjonen og er anerkjent av minst én annen stat. Se også listen over FNs medlemsland.

Palestina og Vest-Sahara er ikke med på denne listen, ettersom de er under fremmed okkupasjon. Somaliland er heller ikke tatt med, siden det ikke er anerkjent av noen andre stater.

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

Q

R

S

T

U

V

Z

Ø

Se også 
Liste over historiske stater
Flaggalleri
Nasjonalitetsbenevnelser
FNs medlemsland

Referanser

Eksterne lenker 
 Statsnavn, hovedsteder og nasjonaldager fra Utenriksdepartementet.
 CIAs oversikt over verdens land 

 

nds:Land#Länner
sv:Världsgeografi#Lista över länder
Strømmestiftelsen

Strømmestiftelsen er en norsk bistands- og utviklingsorganisasjon som jobber for å bekjempe fattigdom gjennom utdanning og jobbskaping. Den er blant de ti største bistands- og utviklingsorganisasjonene i Norge. Strømmestiftelsens visjon er en verden uten fattigdom. Stiftelsen jobber kun gjennom lokale partnere, og utarbeider planer og prosjekter sammen med disse.

Virksomhet 
Strømmestiftelsen driver langsiktig utviklingsarbeid sammen med lokale partnerorganisasjoner i Vest-Afrika, Øst-Afrika og Asia. Organisasjonen har virksomhet i 11 land hvor de driver ulike utviklingsprosjekter innen utdanning, jobbskaping og samfunnsbygging. Hovedkontoret er i Kristiansand, Norge. Organisasjonen har rammeavtale med Norad, og bruker årlig over 200 millioner kroner for å hjelpe verdens fattigste.

Strømmestiftelsen har tre regionkontorer, som kun har lokalt ansatte: Bamako (Mali), Kampala (Uganda) og Colombo (Sri Lanka). 

Strømmestiftelsen driver ingen prosjekt selv, men velger ut og samarbeider med lokale partnerorganisasjoner. Partnerorganisasjonene driver det operative arbeidet på vegne av stiftelsen.

Historie 
Strømmestiftelsen startet med bakgrunn i en innsamlingsaksjon for verdens fattigste av kapellan Olav Kristian Strømme i Kristiansand domkirke. 

I flere år delte Strømmestiftelsen ut «Hjelp til selvhjelp-prisen». I 1997 ble prisen gitt til fredsprisvinner Muhammad Yunus.

Inntektene fra Operasjon Dagsverk i 2008 gikk til Strømmestiftelsens prosjekt for ungdom i Bangladesh, Shonglap, og i 2012 til Samvad, et prosjekt for ungdom i Nepal. I 2020 skal inntektene fra Operasjon Dagsverk gå til et program for flyktninger fra Sør-Sudan som har flyktet til Nord-Uganda. 

Strømmestiftelsen har et eget utvekslingsprogram, Act Now, ved skolen Hald Internasjonale Senter, som organisasjonen driver sammen med Det Norske Misjonsselskap og Laget.

RE:ACT 
RE:ACT er Strømmestiftelsen sin ungdomsorganisasjon. Den ble stiftet i oktober 2009 av tidligere studenter ved Hald Internasjonale Senter.

Referanser

Eksterne lenker 
 Strømmestiftelsens hjemmeside
 Katalog til arkiv etter Strømmestiftelsen hos Statsarkivet i Kristiansand
 Norad – Organisational Review of  Strømme Foundation

Norske ideelle organisasjoner
Norske humanitære organisasjoner
Etableringer i 1976
Nordiske språk

Nordiske språk eller nordgermanske språk er en undergruppe i den germanske språkgruppen, og stammer fra et felles urnordisk språk. I dag er de forskjellige språkene norsk, svensk, dansk, færøysk og islandsk. Til sammen har i overkant av 20 millioner mennesker et nordisk språk som sitt morsmål.

De nordiske språkene blir tradisjonelt sett delt inn i to undergrupper  østnordiske språk og vestnordiske språk basert på den språklige utviklingen. Men det er også vanlig å dele inn i skandinaviske og øynordiske språk basert på gjensidig forståelse. Spesielt de skandinaviske, eller fastlandsnordiske, språkene norsk, svensk og dansk har stor grad av gjensidig forståelighet og utgjør et dialektkontinuum.

Inndeling

De nordiske språkene har utviklet seg i to undergrupper; østnordiske språk, og vestnordiske språk. Politiske endringer har seinere påvirket nordiske språk slik at de også kan inndeles etter hvilke språkgreiner de har utviklet seg mot.

Østnordiske språk

 dansk
 jysk
 øydansk
 østdansk
 skånsk (har utviklet seg mot svensk)
 Blekingsk 
 Hallandsk
 bornholmsk
 norsk (bokmål) (har fått trekk fra nynorsk)
 gøtudansk (har fått trekk fra færøysk)
 svensk
 götamål
 sveamål
 norrlandsk
 østsvensk
 älvdalsk (har utviklet seg mot svensk)
 gammelgutnisk (utdødd)
 gammelskånsk (utdødd)

Vestnordiske språk

 norsk (har utviklet seg mot østnordisk)
 østlandsk
 vikværsk
 østfoldmål
 vestfoldmål
 båhuslensk (har utviklet seg mot svensk)
 midtøstlandsk
 oslodialekt
 opplandsmål
 midtlandsk
 nordgudbrandsdalsmål
 vesttelemarksmål
 vestlandsk
 sørlandsk
 sørvestlandsk
 nordvestlandsk
 sunnmørsk
 trøndersk
 jemtsk (har utviklet seg mot svensk)
 nordnorsk
 tromsdialekt
 amerikanorsk
 chicagomål
 illinoismål
 indianamål
 islandsk
 færøysk
 grønlandsknordisk (utdødd)
 norn (utdødd)
 Nynorn

Gutamål
 Forngutniska (utdødd)
 gutnisk (har utviklet seg mot svensk)

Slektskap 

De nordiske språkene er beslektet med de to andre gruppene av germanske språk, nemlig vestgermanske og østgermanske språk. Slektskapet er kanskje nærmest med den siste gruppen; tidligere ble denne og den nordgermanske gruppen regnet for å være underlagt den østgermanske.

De viktigste overensstemmelsene mellom nordiske og østgermanske språk er:

 Urgermansk ww har blitt til ggw, for eksempel gammelisl. tryggue, got. triggwa, «tro».
 jj har blitt til hhv. ggj og ddj, for eksempel gammelisl. tveggja, got. twaddjē, «to» (gen.).
 Den gamle endelsen -t i 2. pers. preteritum indikativ har holdt seg (vestgerm. -i), for eksempel gammelisl. og got. gaft, «du ga».

Referanser

Eksterne lenker 
 Særnordiske Ord - Scandinavian-only words

Germanske språk
Nord-Carolina

Nord-Carolina (engelsk: North Carolina) er en delstat i USA og er en av de opprinnelige 13 kolonier som i 1776 undertegnet den amerikanske uavhengighetserklæring, og som ved opprettelsen av USA i 1789 sluttet seg til den nye forbundsstaten. Nord- og Sør-Carolina var en koloni fram til 1729. 

Staten har et behagelig klima, er verdensledende innen tobakksproduksjon, og var arnested for historiens første flyvning i 1903, da brødrene Wrights første fly tok til vingene i Kitty Hawk. Statens kallenavn er «Tar Heel State» og «Old North State». The Fayetteville Observer
(grunnlagt i 1816) er statens eldste eksisterende avis.

Geografi 
Nord-Carolina grenser til Sør-Carolina og Georgia i sør, til Tennessee i vest og Virginia i nord. Staten består av 100 fylker. Hovedstad er Raleigh, men den største byen er Charlotte. I øst har Nord-Carolina kystlinje mot Atlanterhavet. Samtidig ligger også det høyeste fjellet både øst for Mississippi og i Appalachene innenfor statens grenser; Mount Mitchell på 2,037 meter.

Demografi

Bureau of the Census estimerte at befolkningen i Nord-Carolina var på  den 1. juli 2011. Det var en befolkningvekst på 1,27 % siden folketellingen i 2010. Av innbyggerne som bor i Nord-Carolina er 58,5 % født i delstaten, mens 33,1 % er født i en annen delstat og 7,4 % av innbyggerne er født i utlandet.

Ifølge folketellingen i 2010 var Nord-Carolinas etniske fordeling slik:

 Hvite: 68,5 % 
 Svarte: 21,5 %
 Latinske: 8,4 %
 Asiatiske: 2,2 %
 Andre: 4,3 %
 To eller flere raser: 2,2 %

Jutis 
I perioden etter 1976, - og frem til 22. juni 2016, - er det henrettet 43 personer i Nord-Carolina. Ingen ble imidlertid henrettet i 2015, - eller 2016

Største byer

  Charlotte: 751 087 
  Raleigh: 416 468
  Greensboro: 273 425 
  Durham: 233 252 
  Winston-Salem: 232 385 
  Fayetteville: 205 678 
  Cary: 139 633

Økonomi

 Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587. 

Nord-Carolina dyrker mer tobakk en noen annen stat i USA. Møbelproduksjon er en viktig industri i Nord-Carolina, men i de siste årene så har mange jobber blitt flyttet til andre land som for eksempel Kina og India.

Den største byen i Nord-Carolina, Charlotte, er landets nest største finanssenter bak New York. BB&T, Bank of America og Wachovia har alle hovedkontoret sitt i byen. Teknologi er også veldig viktig for økonomien til Nord-Carolina. Det er mange selskaper som lager videospill og programvare i staten.

I juli 2011 var arbeidsløsheten i staten på 10,1 %.

Turistattraksjoner 
 Cape Hatteras
 Cape Lookout
 Great Smoky Mountains
 Bennett Place, nordvest for Durham. Her overga general Joseph Johnson konføderasjonens siste hær til general Sherman under borgerkrigen.
 Roanoke-øya. Stedet hvor Virginia Dare ble født 18. august 1587. Hun var det første barnet av engelske foreldre som ble født i den "nye verden".
 Wright Brothers National Memorial ved Kitty Hawk.

Kjente personer

 Ryan Adams
 John Coltrane
 John Edwards
 Ava Gardner
 Billy Graham
 Andrew Jackson
 Michael Jordan
 Jeff Hardy
 Matt Hardy
 Andrew Johnson
 James Knox Polk
 Thomas Wolfe

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Stater og territorier etablert i 1789
Vest-Virginia

Vest-Virginia (engelsk: West Virginia) er en delstat i den nordamerikanske staten USA.

Staten var opprinnelig en del av Virginia, men under den amerikanske borgerkrigen nektet fylkene som nå utgjør Vest-Virginia å rive seg løs fra føderasjonen. Den ble anerkjent som egen stat 20. juni 1863. Det er den eneste staten som ble opprettet som et direkte resultat av borgerkrigen.

Vest-Virginia grenser til Pennsylvania i nord, Ohio i nordvest, Kentucky i vest, Maryland i nordøst, og Virginia i øst og sør. Elvene Ohio og Potomac danner deler av grensene.

Vest-Virginia er den eneste staten som ligger helt innenfor fjellkjeden Appalachene. Hele staten er preget av fjell-landskap, og den har tilnavnet «Fjellstaten» (engelsk: The Mountain State).

Demografi 
Ifølge The United States Census Bureau var den totale befolkningen i Vest-Virginia  1. juli 2011 1 855 364.

Ifølge folketellingen fra 2010 med justerte anslag i 2011 var 93 % av befolkningen hvite uten latinamerikansk bakgrunn, 3,5 %  var svarte eller afroamerikanere, 1,4%  var av to eller flere raser og 1,3 % var latinos av hvilken som helst rase. Resten var amerikanske indianere eller asiater.

Den etniske opprinnelsen flest påberopte seg ved folketellingen i 2000 var amerikansk (18,7 %), tysk (14 %), engelsk (9,7 %, irsk (11 %) og indiansk (4,4 %). (Det kan velges mer enn en etnisitet).

Bare 1,2 % av befolkningen var i 2010 født i utlandet, som er den laveste prosentandelen i USA. Vest-Virginia har også den laveste andelen personer som snakker et annet språk enn engelsk hjemme (2,3 %). 

Gjennomsnittsinntekten pr.person (2006-2010) var $21,232 som er under landsgjennomsnittet på $27,334. Andelen som levde under fattigdomsgrensa var 17,4 % mot 13,8 % for USA totalt.

Religion

Økonomi

 Kilde: The World Almanac 2008, side 45 og 555-587.

Justis 
Vest-Virginia la ned forbud mot dødsstraff i 1965

Kjente personer 
 Robert Byrd
 Stonewall Jackson
 Michael Joseph Owens
 Cyrus Vance
 Charles Yeager
 John Henry
 Jennifer Garner

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Stater og territorier etablert i 1863
1863 i Virginia
Delstat

Delstat er en enkeltstat innenfor en forbundsstat som i USA eller en semi-autonom stat som tilhører en føderasjon. Eksempler på delstater er Bayern i Tyskland, Queensland i Australia, Tirol i Østerrike og California i USA.

Delstater kan ha forskjellige benevnelser:
 stat (for eksempel State of Ohio i USA); se USAs delstater
 provins (for eksempel Canadas provinser)
 land (flertall länder) for eksempel i Tyskland der Berlin, Bremen og Hamburg er både delstater og bykommuner
 commonwealth (for eksempel Commonwealth of Kentucky i USA)
 kanton som i Sveits
 oblast og republikk (for eksempel Russlands oblaster og Russlands republikker)

Se også
Liste over delstater

Referanser

Eksterne lenker 
 

Undernasjonale områder
Mecklenburg-Vorpommern

Mecklenburg-Vorpommern er en delstat i Tyskland, og har et areal på 23 170 km², og 1,79 millioner innbyggere.

Geografi 

Mecklenburg-Vorpommern grenser i nord til Østersjøen, i vest til delstaten Schleswig-Holstein, i sørvest til Niedersachsen, i sør til Brandenburg, og i øst til Polen.

Mecklenburg-Vorpommern er Tysklands sjette største delstat i areal.  Den har lavest befolkningstetthet av alle delstatene, og rangerer som nr. 14 av Tysklands totalt 16 delstater befolkningsmessig. 

Delstatens hovedstad er Schwerin. Rostock er med  innbyggere den største byen. Andre større byer er Neubrandenburg, Stralsund, Greifswald, Wismar og Güstrow.

Delstaten har den lengste kystlinjen av alle delstatene - ca.  km. Tysklands to største øyer, Rügen og Usedom, ligger i Mecklenburg-Vorpommern. Det gjør også Tysklands største innsjø (som kun ligger i Tyskland) Müritz. Delstaten har totalt over 2028 innsjøer som tilsammen utgjør 738 km².

Tre av Tysklands 14 nasjonalparker ligger i Mecklenburg-Vorpommern: Jasmund, Vorpommern Boddenlandskap og Müritz.

Helpter Berge (179 m) sørøst for Neubrandenburg er Mecklenburg-Vorpommerns høyeste punkt.

Økonomi 

 Kilde: Tyske Statistikkbyrå, www.destatis.de.

Kultur 
Gjennom historien har Mecklenburg-Vorpommern utvikla og opprettholdt en særegen regional kultur. Man kan beskrive kulturen som typisk nordtysk og den har store språklige og historiske likheter med andre nordtyske stater som for eksempel Schleswig-Holstein. Folk fra Vorpommern er mer preget av Berlin og Brandenburg enn folk fra Mecklenburg, mye fordi Vorpommern var prøyssisk provins.

Arkitektur 
Byggestilen rundt om i byene er hanseatisk, samme som man kan finne i andre tyske byer (Lübeck for eksempel) og i andre land som Estland og Latvia. En stil man ofte finner i Mecklenburg og Vorpommern er gotiske mursteinskirker bygget i middelalderen. De gamle byene er bygget rundt en eller flere markedsplasser der man også ser en kirke eller rådhuset. Byene ble ofte plassert ved Østersjøen, eller ved de mange sjøene eller elvene. Dette med tanke på handel.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Stater og territorier etablert i 1946
1946 i Tyskland
Bedreviter

Bedreviter, eller på tysk «Besserwisser» eller på engelsk «know-it-all», er en person som fremstår som en som vet alt så meget bedre enn alle andre. Et annet, noe mildere variant er nesevis, kanskje helst benyttet om barn.

Bedreviter brukes ofte i nedsettende betydning om personer som tror de selv vet best.

Se også
 Ekspert
 Universalgeni
 Nerd
 Narsissist
Doktor Allwissend («Doktor Allvitende»), et eventyr samlet av brødrene Grimm
 Hybris

Referanser 

Ord og uttrykk
Encyklopedi

En encyklopedi (fra gresk ἐγκύκλιος παιδεία, enkyklios paideia, «allmenn dannelse», der enkyklios betyr «sirkel», «krets» eller «fullstendig system» og paideia betyr «undervisning», «oppdragelse») er et oppslagsverk med artikler om menneskelig viten i en utførlighet som oppfyller et dagligdags informasjonsbehov. Det skilles mellom universelle og fagspesifikke encyklopedier. De første forsøker å fremstille flest mulig kunnskapsområder, mens de siste behandler enkeltområder, men til gjengjeld gjerne betydelig mer utførlig. En encyklopedi inneholder noe lengre og mer utdypende artikler enn et konversasjonsleksikon. Encyklopedier er gjerne sortert alfabetisk og inndelt i artikler. Artiklene i encyklopedier er vanligvis lengre enn oppslagene i en ordbok.

Wikipedia er et eksempel på en meget generell encyklopedi som har som mål å dekke alle emneområder.

Historie
Den eldste bevarte encyklopedi (med noe tvilsom vitenskapelig verdi) går for å være Plinius den eldres Naturalis historia, fullført i 77 e.Kr. Men grensene mellom forskjellige typer kunnskapsverker var og er flytende. Man kan kanskje innordne encyklopediene mellom lærebøkene på den ene side, og ordbøkene på den andre. Å gjøre en alfabetisk systematikk til et kjennemerke, ville være uhistorisk; et encyklopedisk verk kan godt være bygd opp etter en annen metodikk. 

Selve uttrykket «encyklopedi» slo gjennom i 1640-årene, ofte i forbindelse med den franske Encyclopédie (1751–1765).

Tanken bak en 'encyklopedi' strekker seg meget lenger tilbake enn til opplysningstiden og til Frankrike. Men det var særlig da og der at en fornyet iver gjorde seg gjeldende. En del opplysningsfilosofer skrev litteratur og tekster som var kritiske og drøftende, og målet var å få folk til å revurdere sitt syn på aktuelle saker og problemstillinger.

Det var da opplysningsfilosofen og forfatteren Denis Diderot sammen med 200 medarbeidere startet sitt omfattende arbeid med å samle all verdens kunnskap i et stort leksikon – en encyklopedi. Disse forfatterne ble kalt «encyklopedister». Arbeidet tok over 30 år, og verket ble solgt i store opplag, først i 1772 under tittelen Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers.

Også britene var tidlig ute med sin Encyclopædia Britannica, utgitt i Edinburgh i Skottland i 1771. Dette var en omfattende encyklopedi, hvor dyktige medarbeidere hadde sammenfattet sin tids viten, særlig innenfor naturvitenskap og geografi. Derfor blir denne førsteutgaven, Britannica av 1771, fortsatt utgitt som et leseverdig sammendrag av 1700-tallets kunnskap på disse områdene.

Opplysningstidens leksikon røpet ofte et kritisk syn på kirken og adelen, eksempelvis Diderots leksikon som tok stilling for Newton og måtte skrives av anonyme forfattere for å unngå kirkelig forfølgelse. Jevnt over var teksten i de tidligste encyklopedier preget av liberale grunntanker.

Se også 
 Leksikon
 Oppslagsverk
 Encyclopédie, Diderot og Alemberts oppslagsverk
 Les encyclopédistes, 144 bidragsyterne til Encyclopédie''

Referanser

Se også 
 Leksikon

Eksterne lenker 
 

Oppslagsverk
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Teologi

Teologi var fram til 1700-tallet stort sett beskrevet som læren om Gud. Selve begrepet er dannet av gresk theos gud og logos ord, lære.
De som bedriver teologi kalles teologer. Fra Friedrich Schleiermacher og Immanuel Kants tid gikk fagområdet innenfor den protestantiske tradisjon mer til å bli forstått som en beskrivelse av kristendommens syn på Gud og ikke minst kristendommens forståelse av seg selv som religion. Man forsto dermed faget teologi mer i fenomenologisk forstand. I en vestlig kontekst er teologi en akademisk fagdisiplin som bedrives ved teologiske fakulteter og seminarer over hele verden. Denne bruken av ordet forstår teologi som et rasjonelt, systematisk og vitenskapelig studium av en bestemt religion. Én oppfatning av teologiens oppgave er at den også omfatter den aktuelle religionens påvirkning på mennesker og samfunn, mens andre mener at dette er tema for andre studier, for eksempel religionsvitenskap eller sosiologi.
Teologi kan også brukes som betegnelse på de trosutsagn eller læreinnhold som uttrykker den aktuelle religionen i et innenfraperspektiv, eller som er ment å skulle uttrykke den.

Her er noen eksempler på religionsvitenskapelige begrep og tema som er relevante for teologien som fag:

Begreper som vedrører religionsstudier 
animisme 
ateisme 
agnostisisme
eskatologi 
kult 
monoteisme 
panteisme 
polyteisme 
synkretisme 
teodicéproblemet
engler
ignostisisme

Kristen teologi 
De fleste forbinder nok teologi med den akademiske disiplin som vokset frem ved universitetenes fremvekst, og som har røtter i den jødisk-kristne tradisjon og det greske akademia.

Det er vanlig å organisere teologien i kristendommen etter de tre oldkirkelige trosbekjennelser (symboler), og da i en treleddet struktur: Gud Fader – Jesus Kristus – Den hellige ånd

1. trosartikkel 
Trinitet/Treenighet
Guds vesen
Skapelse/Creatio ex nihilo
Hamartiologi/Synd
Creatio Continua/Providentia

2. trosartikkel 
Jesus Kristus/Kristologi 
Guds rike
Soning
Forsoning

3. trosartikkel 
Den hellige ånd
Ekklesiologi
Økumenikk
Sakrament/Dåp/Nattverd
Liturgi 
Eskatologi

Teologisk metode/retninger 
Fremgangsteologi
Frigjøringsteologi
Patristikk
Prosessteologi
Skriftprinsippet/Sola Scriptura
Åpenbaring
Konservativ

Jødisk teologi 
Gud
Guds folk
Tora
Sjema
Misjna
Talmud
Tosefta
Misjné Tora
Sjulhan arukh
Kabbala

Islamsk teologi 
dhikr 
hajj 
halal 
sharia 
sunna

Bahai-teologi 
Kitáb-i-Iqán
Kitáb-i-Aqdas 
Bayánen 
progressiv åpenbarelse

Se også 
Religionsvitenskap

Eksterne lenker 
 Det teologiske fakultet Universitetet i Oslo
 Det teologiske Menighetsfakultet
 Misjonshøgskolen i Stavanger

 
Greske ord og uttrykk
Slum

Slum defineres av FN som «fattige, overbefolkede samfunn som mangler tilfredsstillende tilgang til trygt drikkevann og sanitet, offentlige tjenester, grunnleggende infrastruktur og kvalitetslosji». 90 % av verdens slumområder befinner seg i utviklingsland. 

Fattigdom
Utviklingshjelp