alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Bjelleklang (andre betydninger)

Bjelleklang kan vise til:

 Bjelleklang – den norske versjonen av julesangen «Jingle Bells»
 Bjelleklang (band) – en norsk vokalgruppe
 Bjelleklang (film) – amerikansk film fra 1996 (originaltittel: Jingle All the Way)
 Bjelleklang (Netflix-film) – amerikansk film fra 2021 (originaltittel: Single All the Way)
Pierre André Latreille

Pierre André Latreille (født 20. november 1762 i Brive-la-Gaillarde, død 6. februar 1833 i Paris) var en fransk insektsforsker.

Latreille hadde en barndom i fattige forhold og mistet tidlig sine foreldre. Senere studerte han teologi i Paris og flyttet tilbake til sitt hjemsted hvor han ble prest. Nesten hele sin fritid var han opptatt av insekter. Etter at han igjen bosatte seg i Paris, skrev Latreille en avhandling om Frankrikes maurvepser (Mutillidae) som vakte stor oppmerksomhet i fagkretser. Under den franske revolusjon måtte han forlate  Paris. Han var arrestert noen måneder.

I 1798 fikk Latreille i oppdrag å sortere Frankrikes samling av insekter som fantes i landets naturhistoriske riksmuseum (Muséum National d’Histoire Naturelle). I 1814 ble han medlem i Det franske nasjonalakademiet og i 1821 ridder i Frankrikes æreslegion.  Noen år arbeidet han som professor i byen Alfort nær Paris. Efter 1830 underviste Latreille som professor ved Det naturhistoriske riksmuseet og i 1832 grunnla han Frankrikes vitenskapelige selskap for entomologi (Société entomologique de France).

Mellom 1796 og 1833 skrev Latreille et stort antall skrifter om insekter og tilhørte på denne måten til grunnleggerne av den moderne entomologien. Han beskrev ikke bare et stort antall nye arter, men skapte også nye slekter og familier. Latreille betraktes som en av de viktigste personer i etableringen av den biologiske systematikken.

Referanser

Eksterne lenker 
 Bøker av Pierre André Latreille, fra Biodiversity Heritage Library (engelsk)

Franske entomologer
Autorer for zoologi
Medlemmer av Det franske vitenskapsakademiet
Personer fra departementet Corrèze
Fehmarn

Fehmarn (dansk og norsk også: Femern) er Tysklands tredje største øy og en by i Østersjøen utenfor østkysten av  Schleswig-Holstein i Tyskland. Den ligger omtrent 18 km sør for den danske øya Lolland og hører til Landkreis Øst-Holstein. Arealet er 185 km² og kystlinjen 78 km. Den høyeste toppen på øya heter Hinrichsberg og er 27 meter høy. 

På 1200-tallet oppførte kong Valdemar Seier borgen Glambæk her.

Siden 1963 har Fehmarn vært forbundet til det tyske fastlandet via en buebro, Fehmarnsundbroen. Denne er 963 meter lang og 69 meter høy. 

Femern Bælt, sundet mellom Fehmarn og Lolland, blir trafikkert av en ferge mellom byene Puttgarden i Tyskland og Rødbyhavn i Danmark. Fergen har også jernbanetrafikk. Overfarten tar rundt 45 minutter. Femernbæltforbindelsen er planlagt ferdigstilt i 2026 for å erstatte fergesambandet. 

Den største delen av byen er Burg og har 6 000 innbyggere. I tillegg er det mange små landsbyer. Kysten er stoppested for mange trekkfugler, og derfor ettertraktet av ornitologer. I Burg ligger det et stort akvarium, som består av 40 fisketanker.

Eksterne lenker 
 
 Turisme på Fehmarn

Kommuner i Øst-Holstein
Øyer i Schleswig-Holstein
Øyer i Østersjøen
Hvalfjörður

Hvalfjörður (på norsk «Hvalfjord»), er en fjord som ligger på den vestre delen av Island mellom Mosfellsbær og Akranes. Fjorden er rundt 30 km lang og 5 km bred.

Navnet Hvalfjörður kommer av det store antallet hvaler som tidligere fantes og ble fanget der. Fram til 80-tallet var en av de største hvalfangsstasjonene på Island i denne fjorden. Tidligere ble det også drevet sildefiske i stort omfang i fjorden.

Under den andre verdenskrig hadde britiske og amerikanske styrker en marinebase i fjorden. En av bryggene som ble bygget av den amerikanske marinen ble senere tatt i bruk av hvalfangsselskapet Hvalur, frem til kommersiell hvalfangst ble avsluttet på 80-tallet.

Fram til slutten på 1990-tallet måtte reisende med bil kjøre en 62 km lang omvei rundt fjorden, langs Hringvegur, for å komme seg mellom Reykjavík og Borgarnes. I 1998 åpnet den undersjøiske tunnelen Hvalfjarðargöng for trafikk, noe som kortet ned reisetiden med rundt en time. Tunnelen er i underkant av 5,8 km lang og laveste punkt er 165 muh.

En ulempe med tunnelen er at reisende går glipp av den innerste delen av fjorden der landskapet består av en interessant blanding av vulkanske fjell og grønn vegetasjon om sommeren. Ved Botnsá kan man for eksempel se lupiner, forskjellige blomstersorter og mose, såvel som små skoger bestående av bjørk og bartrær. Området fremstår som et godt eksempel på skogplanting – et prosjekt som har pågått på Island i en del år.

En tursti til det høyeste fossefallet på Island, Glymur, starter innerst i fjorden.

Se også 
 Islands geografi

Eksterne lenker 
 Bilder (1/2) 
 Bilder (2/2) 

Fjorder på Island
Torvald Ulstein

Torvald Ulstein (født 5. april 1919 i Ulsteinvik, død 19. juli 2005) var en norsk lege og konsentrasjonsleirfange.

Ulstein ble arrestert av tyskerne i 1943 av politiske årsaker, og deportert til Tyskland i 1944 hvor han satt i konsentrasjonsleirene Buchenwald og Neuengamme og inngikk i fangegruppen kjent som Tysklandsstudentene.

Etter krigen var han delaktig i oppbyggingen av Norsk Folkehjelp samt lege i Lier. Som forfatter skrev han både om sine egne og andres krigsopplevelser, samt om sitt virke som lege. Et av manusene, som han skrev sammen med medfangen Anker Thorsrud, ble utgitt i 2002. Manuskriptet ble dengang bragt frem i lyset av historikeren Lars Borgersrud. Forlaget og Borgersrud presenterte boka som en «dokumentarroman» og krediterte feilaktig dengang den avdøde Thorsrud som forfatter.

Ulsteins liv og manus omtales i romanen Piggtrådroser (2007), skrevet av barnebarnet Geir Stian Orsten Ulstein.

Utgivelser 
 Førstehjelp og yrkeshygiene. Norsk Folkehjelp, 1950. 
 Sabotør og fange. Falken forlag, 2002 ISBN 82-7009-296-7

Referanser

Eksterne lenker 
 Geir Stian Orsten Ulstein: Uredelig om konsentrasjonsleire Kronikk i Dagbladet, 24.10.2007
 Lars Borgersrud: Uredelig om konsentrasjonsleire? Kronikk i Dagbladet 30.10.2007, svar til Ulstein

Norske leger
Norske konsentrasjonsleirfanger under andre verdenskrig
Norske sakprosaforfattere
Personer tilknyttet Norsk Folkehjelp
Personer fra Ulstein kommune
Tysklandsstudentene
Novemberoppstanden

Novemberoppstanden (polsk Powstanie listopadowe) var en nasjonal oppstand i den russiske delen av Polen og Litauen mellom 29. november 1830 og oktober 1831. Den brøt ut da en gruppe polske offiserer under ledelse av Józef Chłapicki med støtte fra Warszawas innbyggere inntok slottet Belweder og tok kontroll over byen. En nasjonal regjering med Adam Czartoryski som formann avsatte Romanov fra Polens trone. 

Hovedgrunnen til opprøret var russisk undertrykkelse og forfølgelse av polske selvstendighetsorganisasjoner, begrenset frihet samt sensur av aviser. 

Følgene av novemberoppstanden ble negative for polakkene. Russland oppløste den polske armeen og stengte Warszawa-universitetet, innførte russisk monetært system og russifiserte statsforvaltningen. I den prøyssiske delen av det oppdelte Polen ble innvandring av tyskere stimulert og på samme måte ble statsforvaltningen germanisert.

Russland kunne arbeide i fred for Preussen. Den prøyssiske general Gustav von Alvensleben hadde på vegne av Otto von Bismarck inngått en avtale om ikke å involvere seg i konflikten.

Referanser 

Polens historie
Konflikter i 1830
Konflikter i 1831
1830 i Russland
1831 i Russland
Stater og territorier etablert i 1830
Stater og territorier opphørt i 1831
Svartemarje

En svartemarje (etter engelsk Black Maria, av ukjent opprinnelse), iblant også bare kalt maje, er en kassevogn som brukes som politibil til transport av flere arrestanter samtidig. Slike kassevogner var gjerne malt i sort og utstyrt med benker i lasterommet.

Trolig kommer begrepet fra engelskspråklig "Black Maria", som opphavlig var brukt om politiets svarte patruljebiler. Idag blir uttrykket brukt om bilene som transporterer arrestanter til fengselet eller politiarresten.

Bilder

Kilder
 http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/nrk_hordaland/programmer_nrk_hordaland/sprakspalten/2625156.html

Utrykningskjøretøyer
Politiutstyr
Biler
Partido Socialista de Chile

Det chilenske sosialistpartiet PS ble dannet i 1933.  Det var fra starten et ganske sammensatt parti, både sosialt og politisk. Hovedforskjellen i forhold til kommunistene var at PS insisterte på å være helt uavhengig av Sovjetunionen. Partiets symbol er en hvit indianerøks på en rød profil av Latin-Amerika i en hvit sirkel med rød rand. På hver sin side av det søramerikanske kontinentet står bokstavene P og S i rødt.

I 1970 ble Salvador Allende fra PS valgt som president i Chile i spissen for en  venstreallianse med navnet Unidad Popular (UP), Folkeenheten. Omfattende reformer ble gjennomførte, blant annet nasjonal kontroll med kobberindustrien, landet viktigste eksportindustri, som hadde vært på amerikanske hender. 

Den 11. september 1973 ble UP-regjeringen styrtet i et militærkupp støttet av USA, og president Allende døde samme dag under angrepet på presidentpalasset. Medlemmene av PS og andre venstreparti ble utsatt for sterk forfølging, mange ble drept, torturerte, eller måtte flykte fra landet. 

PS delte seg i denne tida i ulike fraksjoner som hadde ulikt syn på hvordan diktaturet best kunne bekjempes, og hvilken linje partiet skulle stå for. Ei gruppe som sto for en moderat sosialdemokratisk kurs ble etter hvert dominerende. Fra denne tendensen kom både den senere president Ricardo Lagos og den senere partileder Ricardo Nunez. 

I 1988 dannet folk fra PS et nytt Parti for Demokrati PPD med Ricardo Lagos i spissen, for å få med flere i opposisjonen mot Pinochet-styret, som var på hell. PPD var vellykket som et «utvidet PS» i valgene på 1990-tallet etter at sivilt styre var gjenopprettet, men PS måtte velge, enten å satse på PPD eller på å gjenreise PS. Det endte med at PS forente de viktigste fraksjonene sine og fortsatte som PS. Men PPD fortsatte også som  selvstendig parti med sosialdemokratisk profil. Disse to partia arbeider sammen, men det er også et visst konkurranseforhold. 

PS, dannet i 1933, forbudt 1973-1990, er et av de viktigste partiene i chilensk politikk, en del av den sentrum-venstre-koalisjonen som dominerer  politikken i landet. Salvador Allende er fortsatt partiets fremste personsymbol, og minnet om den falne presidenten blir holdt høyt i ære. Partiets lederfigur i begynnelsen av det 21. hundreåret, er en kvinne, Michelle Bachelet. Hun er fra mars 2006 president i Chile. Hun nøt ved utgangen av sin presidentperiode svært høy anseelse, der hele 81 % av befolkningen ga henne støtte. Bachelet kunne ikke stille til gjenvalg, da Chiles grunnlov ikke tillater gjenvalg for den sittende president. 

Ved valget til nasjonalforsamlingen i 2005 fikk sosialistpartiet 10 % av stemmene til deputertkammeret og 12 % av stemmene i valget til senatet. Ved valget i desember 2009 vant partiet 9,9 av stemmene i valget til deputertkammeret og 9,3 % av stemmene i valget til senatet.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Politiske partier i Chile
Sosialistiske partier
Politiske partier etablert i 1933
1930-årene i Chile
NRK Program riks

NRK Program riks er en tidligere divisjon i NRK, med ansvar for riksproduksjon av radio og fjernsyn utenfor Oslo. Den besto av en avdeling for riksradio og en avdeling for riksfjernsyn. For mer informasjon om NRKs produksjon i Midt-Norge, se NRK Trøndelag.

Programmer produsert av Program riks
Der ingen skulle tru at nokon kunne bu (TV-serie på NRK1)

Program riks
Richard Shelby

Richard Craig Shelby (født 6. mai 1934 i Birmingham i Alabama) er en amerikansk republikansk politiker. Han har representert Alabama i Senatet siden 1987. Før dette var han medlem av Alabamas lovgivende forsamling 1971–1979 og Representantenes hus 1979–1987. Shelby har vært republikaner siden 1994, og var en av de mest konservative demokratene før han skiftet parti.

Han skiftet parti etter at Det republikanske parti fikk flertall i Kongressen midtveis i president Bill Clintons første periode. Før dette hadde Shelby i mange år tilhørt en gruppe sørstatsdemokrater som samarbeidet med president Ronald Reagan om blant annet forsvarspolitikken. Shelby ble gjenvalgt til Senatet som republikaner i 1998, og har ikke møtt noen motkandidat av betydning i valg siden. Han var formann i Senatets komité for etterretningstjenesten 1997–2001 og Senatets komité for bankvirksomhet, bolig og byplanlegging 2003–2007. 

Shelby har bachelorgrad fra University of Alabama fra 1957, kandidatutdannelse i rettsvitenskap fra samme universitet fra 1963 samt advokatbevilling. Han var aktor i Tuscaloosa 1963–1971, magistrat i det nordlige Alabama 1966–1970 og spesialrådgiver for Alabamas justisminister 1969–1971. Han har også praktisert som advokat i Tuscaloosa.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kongressrepresentanter fra Alabama
Senatorer fra Alabama
Dommere fra USA
Advokater fra USA
Personer fra Birmingham i Alabama
Suldal I kraftverk

Suldal I kraftverk er et vannkraftverk på Nesflaten ved Suldalsvatnet i Suldal kommune i Rogaland fylke. 

Kraftverket ble satt i drift i 1965  og utnytter et fall på  305 meter. 
Reguleringsmagasin er Røldalsvatnet som reguleres mellom 380 og 363 moh. Det hentes også inn vann fra en rekke bekkeinntak.

Det er installert to francisturbiner på totalt 169 MW. Midlere årsproduksjon er på 960 GWh. 

Kraftverket er en del av Røldal/Suldal-utbyggingen og kraften ble opprinnelig brukt til Aluminiumproduksjon på Karmøy.

Andre kraftverk i utbyggingen er Middyr, Svandalsflona, Novle. Røldal, Suldal II og Kvanndal kraftverk.

Kraftverkene i Røldal/Suldal utbyggingen  har et nedbørsfelt på 793 km² og en magasinkapasitet på 833 millioner m³.

Største eier er Hydro Energi med Statkraft som minoritetseier. Kraftverket har konsesjon frem til 2022.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft
 Norsk Hydro (arkiv)

Eksterne lenker
 Dagbladet: Kraftens arkitektur
 Lyse Energi

Kraftverk i Suldal
Suldalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1965
Vannkraftverk i Rogaland
Røldal-Suldal Kraft
Lyse Energi
Suldal II kraftverk

Suldal II kraftverk er et vannkraftverk på Nesflaten ved Suldalsvatnet i Suldal kommune i Rogaland fylke. 

Kraftverket ble satt i drift i 1967 og modifisert i 1971. Verket utnytter et vannfall på 545 meter fra Kvandalsfoss. 
Kraftverket henter vann fra en rekke bekkeinntak samt fra Kvanndal kraftverk.

Det er installert to francisturbiner på totalt 155 MW. Midlere årsproduksjon er på 652 GWh. 

Kraftverket er en del av Røldal/Suldal-utbyggingen og kraften ble opprinnelig brukt til aluminiumproduksjon på Karmøy.

Andre kraftverk i utbyggingen er Middyr, Svandalsflona, Novle. Røldal, Suldal I og Kvanndal kraftverk.

Kraftverkene i Røldal/Suldalutbyggingen har et nedbørsfelt på 793 km² og en magasinkapasitet på 833 millioner m³.

Største eier er Hydro Energi med Statkraft som minoritetseier. Kraftverket har konsesjon frem til 2022.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft
 Hydro om Suldal II (arkiv)
 Lyse Energi

Vannkraftverk i Rogaland
Røldal-Suldal Kraft
Lyse Energi
Kraftverk i Suldal
Suldalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1967
Kvanndal kraftverk

Kvanndal kraftverk er et vannkraftverk ved Havrevassjuvet i Suldal kommune i Rogaland fylke. 

Kraftverket ble satt i drift i 1967. Verket utnytter et fall på  314 meter. 
Kraftverket henter vann fra en rekke bekkeinntak samt fra reguleringsmagasin i Sandvatnet, som reguleres mellom 950 og 925 moh og Holmavatnet som reguleres mellom 1 058 og 1 048 moh. Holmavatnet ligger delvis i Vinje kommune. Også Isvatnet er magasin. Dette vannet reguleres mellom 1 301 og 1 291 moh.

Vannet fra kraftverkt sendes direkte videre i tunnel til Suldal II kraftverk.

Det er installert en francisturbin på 45 MW. Midlere årsproduksjon er på 181 GWh. 

Kraftverket er en del av Røldal/Suldal-utbyggingen og kraften ble opprinnelig brukt til aluminiumproduksjon på Karmøy.

Andre kraftverk i utbyggingen er Middyr, Svandalsflona, Novle. Røldal, Suldal I og Suldal II.

Kraftverkene i Røldal/Suldal utbyggingen har et nedbørsfelt på 793 km² og en magasinkapasitet på 833 millioner m³.

Største eier er Hydro Energi med Statkraft som minoritetseier. Kraftverket har konsesjon frem til 2022.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsk Hydro (arkiv)
 Statkraft
 Lyse Energi

Vannkraftverk i Rogaland
Røldal-Suldal Kraft
Lyse Energi
Kraftverk i Suldal
Suldalsvassdraget
Kraftverk etablert i 1967
Novle kraftverk

Novle kraftverk er et vannkraftverk nord for Røldal i Odda kommune i Vestland fylke.

Kraftverket ble satt i drift i 1967  og utnytter et fall på  280 meter. 
Reguleringsmagasin er Votna som reguleres mellom 1019 og 977 moh.

Det er installert en francisturbin på 48 MW. Midlere årsproduksjon er på 209 GWh. Det ligger i fjell.

Kraftverket er en del av Røldal/Suldal-utbyggingen og kraften ble opprinnelig brukt til Aluminiumproduksjon på Karmøy.

Andre kraftverk i utbyggingen er Middyr, Svandalsflona, Røldal. Suldal I, Suldal II og Kvanndal kraftverk.

Kraftverkene i Røldal/Suldal utbyggingen  har et nedbørsfelt på 793 km² og en magasinkapasitet på 833 millioner m³.

Største eier er Hydro Energi med Statkraft som minoritetseier. Kraftverket har konsesjon frem til 2022.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsk Hydro (arkiv)
 Statkraft
 Lyse Energi

Vannkraftverk i Vestland
Røldal-Suldal Kraft
Lyse Energi
Kraftverk i Ullensvang
Kraftverk etablert i 1967
Suldalsvassdraget
Kokk

Kokk er en person som lager mat, det vil si som forbereder måltider ved bruk av råvarer som vanligvis er laget på forhånd. Kokke er en hunkjønnsform av ordet som spesifikt betegner en kvinnelig kokk, men ordet kokk kan også brukes som en kjønnsnøytral betegnelse.

Betegnelsen kokk er særlig brukt om personer som har dette som profesjon, men brukes i vanlig språkbruk også ofte om personer som lager mat i rent private sammenhenger. Historisk var kokker, i betydningen personer som hadde matlaging som profesjon og hovedoppgave, ofte ansatt i større, mer herskapelige husholdninger, i store statlige organisasjoner slik som militæret eller på skip. I moderne tid er de fleste profesjonelle kokker ansatt på restauranter, i kantiner eller i andre storkjøkkener.

I kokkefaget, spesielt på restauranter, brukes ofte titler med opphav i fransk språk, så som chef («sjef»), og soussjef («nestleder»), spesielt på kjøkken med mange ansatte og en formell organisering. På norsk brukes vanligvis titler som kjøkkensjef, sjefskokk og overkokk om kokker i overordnede stillinger. Store kjøkken bruker dessuten stillingsbetegnelser som 1. og 2. kokk. På handelsskip har lederen for forpleining og innkvartering tradisjonelt tittelen stuert, og på mindre skip kan vedkommende også være eneste kokk. Store kjøkken har gjerne også plasser for kokkelærlinger og -assistenter.

Kokk som moderne yrkestittel i Norge

I Norge er kokk i dag en yrkestittel for en håndverker som har fagbrev innen kokkefaget og driver med matlaging som profesjon. Kokkefaget er et av mesterfagene innen håndverksyrkene i Norge. Etter endt utdannelse kan kokker arbeide med matlaging profesjonelt på restauranter, i kantiner eller i andre storkjøkkener. Kokkeutdannelsen er en av utdannelsene innenfor nærings- og nytelsesmiddelindustrien.

Siden 1966 har man i Norge kåret Årets kjøkkensjef, og siden 1990  avholdt det årlige Norgesmesterskapet i kokkekunst. En av de mest prestisjefylte internasjonale konkurransene er Bocuse d’Or, som siden 1987 har vært avholdt i Lyon annethvert år, med norsk seier i 1993, 2003 og 2009. Hvert fjerde år siden 1896 har man arrangert Kokke-OL der Norges kokkelandslag vant sist i 2008.

Eksterne lenker 
  
  Utdanning.no: yrkesbeskrivelse av kokk
  Utdanning.no: yrkesbeskrivelse av institusjonskokk 

Næringsmiddelbransjen
Mesterfag
Horeca-yrker
Middyr kraftverk

Middyr kraftverk er et vannkraftverk ved Middyrvatnet i Odda kommune i Vestland fylke.

Kraftverket  utnytter et fall på  56 meter. 
Reguleringsmagasin er Nupstjødn som reguleres mellom henholdsvis 1 303 og 1 287 moh.

Det er installert en francisturbin på 1,5 MW. Midlere årsproduksjon er på 5 GWh.

Kraftverket er en del av Røldal/Suldal-utbyggingen og kraften ble opprinnelig brukt til aluminiumproduksjon på Karmøy.

Andre kraftverk i utbyggingen er Svandalsflona, Novle, Røldal. Suldal I, Suldal II og Kvanndal kraftverk.

Kraftverkene i Røldal/Suldal-utbyggingen har et nedbørsfelt på 793 km² og en magasinkapasitet på 833 millioner m³.

Største eier er Hydro Energi med Statkraft som minoritetseier. Kraftverket har konsesjon frem til 2022.

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Norsk Hydro (arkiv)
 Statkraft
 Lyse Energi

Småkraftverk i Vestland
Røldal-Suldal Kraft
Lyse Energi
Kraftverk i Ullensvang
Kraftverk etablert i 1981
Suldalsvassdraget
Kobbelv kraftverk

Kobbelv kraftverk er et vannkraftverk i Sørfold kommune i Nordland fylke. 

Kraftverket  utnytter et fall på  611 m ned mot Kobbvatnet.

Magasiner for kraftverket er:
Langvatnet som reguleres mellom 622 og 545, Varrevæjekajavri mellom 599 og 565 moh, Forsvatnet mellom 620 og 520 moh,  Litletindvatnet mellom 891 og 687 moh , Reinoksvatnet mellom 860-615 moh, Slæddovagjavri mellom 653-649 og Livsejávrre mellom 710 og 670 moh.

Det er installert to francisturbiner på totalt 300 MW. Midlere årsproduksjon er på 743 GWh. 

Kraftverket er eid av Statkraft

Referanser

Kilder
 
 NVE vannkraftdatabase
 Statkraft

Eksterne lenker 
 Innslag om byggingen av kraftverket i Norge Rundt.
 NRK-innslag i anledning den offisielle åpningen i 1997

Vannkraftverk i Nordland
Statkraft
Kraftverk i Sørfold
Kraftverk etablert i 1987
Skomrak

Skomrak er en bygd og et tettsted i Lyngdal kommune i Agder. Rundt 280 personer er bosatt i bygden Skomrak. Tettstedet i Skomrak ytre, i gamle Austad kommune har  innbyggere per 1. januar , seks bor i selve Skomrak innerst i Rosfjorden, den ytterste del av gamle Lyngdal kommune, mens rundt 50 er bosatt i Skomrak indre. Tettstedet ligger omtrent fire kilometer sør for kommunesenteret Lyngdal.

Referanser

Tettsteder i Agder
Bosetninger i Lyngdal
Lindvedske hus

Det Lindvedske hus er en kjøpmannsgård fra 1700-tallet på Nedre Tyholmsvei på Tyholmen i Arendal. 

Huset hadde tidligere matrise nummer 229 og sto opprinnelig ved Trefoldighetskirken, men ble revet i 1972 for å gi plass til Citygården. Det ble gjenoppført på dagens tomt i 1977–1978 av Arendal Kunstforening. Opprinnelig er huset bygd i 1710, og ombygd til rokokkostil i 1765. Det var først eid av Ove Nielsen Lindved (1683-1716) som var Arendals første postmester, og  som hadde postkontoret i huset. Var i Lindvedt-familien frem til 1895, og Arendal Totalavholdsforening eide det i 1972 da det ble revet. 

Riksantikvaren har utført fargeundersøkelsene som ligger til grunn for husets utvendige farge.  Huset inneholder pr. 2018 en kafe og et kunstgalleri.

Litteratur
Byvandring i Arendal. Økomuseum Skagerrak 1993

Eksterne lenker 
 Plantegninger
 Cafe Det Lindvedske Hus

Rokokko
Byggverk i Arendal
Konstantynów Łódzki

Konstantynów Łódzki () er en by og gmina med 17 569 innbyggere (2004) i Łódź voivodskap i det sentrale Polen. Den ligger i powiaten Pabianice ved elven Ner, og er del av Storbyområdet Łódź. Byen fikk byrettigheter i 1924, og hadde bystatus også i årene 1830–1870.

Byer i Łódź voivodskap