alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Tungtvann (band)

Tungtvann var en norsk hiphop-gruppe med røtter i Nordland og Troms som eksisterte fra 1999 til 2007. Gruppa bestod av vokalisten  Jørgen «Jørg-1» Nordeng fra Ørnes og DJ Lars «Poppa Lars» Sandness fra Harstad. Et tredje medlem ble inkludert på konserter og festivaler, Håvard «Jan Steigen» Jenssen fra Steigen. Tungtvann var første norske gruppe til å rappe på dialekt på album.

Gruppa gav ut fire musikkalbum, samt noen EP-er og mixtapes. Musikalske inspirasjonskilder for gruppen finnes i øst- og vestkyst hiphop fra USA, samt i ragga/dancehall-tradisjonen fra Jamaica, sistnevnte har resultert i tett samarbeid med Bodø reggae-bandet Manna.

Historie 
Nordeng og Sandness møtte hverandre for første gang på Andøya i 1992 under Rock Mot Rus. Noe musikalsk samarbeid ble det likevel ikke før de begge på slutten av 90-tallet bodde i Oslo. Nordeng hadde tidligere rappet på engelsk med prosjekter som Tailormade og 78-Connect, Men han hadde også prøvd seg på nord-norsk. Samarbeidet med Sandness begynte også på engelsk og de kalte seg Momentum i 1998 før de i 1999 gikk over til dialekt og debuterte som Tungtvann. Tungtvann slo igjennom dels med Reinspikka Hiphop EP som solgte ut tre vinyl-opplag før debutskiva Nord og Ned markerte det endelige gjennombruddet. For albumet vant de Alarmprisen 2001 i klassen hiphop, og låten «Ubudne gjæsta» ble kåret til årets låt under samme utdeling.

I 2002 gav Tungtvann ut sitt andre studioalbum Mørketid. Dette er gruppens mest solgte skive. Rundt samme tidspunkt ble Tungtvann fast husband i NRKs humorprogram Åpen post ledet av Harald Eia og Bård Tufte Johansen.

Etter to albumutgivelser forlot Tungtvann EMI, for å signere med Christer Falchs C+C Records. Der gav de ut albumet III: Folket bak nordavind i 2004. Tungtvann markerte sitt femårsjubileum i 2005 med lanseringen av en egen DVD. I 2006 gav de ut sitt siste studioalbum, Siste skanse. På Siste skanse medvirket blant annet Timbuktu, Magnus Eliassen og Karlsøy Prestegaard. Under Alarmprisen 2007 vant bandet klassen video for «2 uka».

I starten av 2007 kunngjorde Tungtvann at de ville oppløses etter en avskjedsturné med samleplaten 96 %. «96 %» ble utgitt på Bonnier Amigo Music Norway. Tungtvann spilte sin siste offisielle konsert lørdag 15. mai 2010 for Bodørussen-2010.

De har senere gjort flere turneer, senest i 2022, men har så langt ikke gitt ut ut ny musikk. Nordeng er i 2022 også vokalist i punk/rockebandet Polardegos.

Diskografi 
 Se utdypende artikkel: Tungtvanns diskografi
 2000: Nord og ned
 2002: Mørketid
 2004: III: Folket bak nordavind
 2006: Siste skanse

Eksterne lenker 
 
 
 

Norske hiphopgrupper
Vinnere av Alarmprisen
Kultur i Bodø
Band etablert i 1998
Petter Steen jr.

Petter Steen jr. (født 1. august 1962) er en norsk politiker (H) som var ordfører i Haugesund fra 2001 til 2015.

Han har examen artium fra Skeisvang videregående skole fra 1981, og er utdannet adjunkt med årsenhet i engelsk fra Stavanger lærerhøgskole fra 1986. Videre har Steen 1. avdeling sosialpedagogikk fra Høgskolen i Agder fra 1995, mellomfagstillegg i engelsk fra Universitetet i Bergen fra 1996 og kurs i skoleutvikling og skolevurdering fra NLA Lærerhøgskolen fra 1999. Før han ble ordfører var Steen undervisningsinspektør i Sveio kommune.

Steen var medlem av Haugesund bystyre 1988–2015 og var ordfører i perioden 2001–2015. Før han ble ordfører, var han medlem av Rogaland fylkesting 1984–1995, formann i Haugesund Høyre og gruppeleder i Haugesund bystyre. Han har også ledet Høyres kommunalutvalg.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ordførere i Haugesund
Høyre-ordførere i Rogaland
Norske pedagoger
Personer fra Haugesund kommune
Artur Axmann

Artur Axmann (født 18. februar 1913 i Hagen i Tyskland, død 24. oktober 1996 i Berlin) var en ledende nazistisk embedsmann som ble leder for Hitler-Jugend.

Liv og virke

Bakgrunn 

Artur Axmann, yngstemann av fem  søsken, vokste fra tre års alder opp i bydelen Wedding i Berlin. Der arbeidet faren som forsikringsansatt frem til sin død i 1918.

Han begynte på skolen i 1919, og ble i 1921 overført til en eliteklasse på grunn av sine fremragende evner. I 1922 fikk han et stipent til å begynne på en Oberrealschule.

I november 1928 trådte han inn i Hitler-Jugend (HJ), og ble kort etter HJ-fører for bydelen Wedding. Han ble med i ledelsen av Hitler-Jugend i 1932.

Ved Universitetet i Berlin studerte han økonomi, stats- og rettsvitenskap. Etter at moren ble arbeidsløs i 1931 avbrøt han studiet for å arbeide for familiens underhold. I september 1931 ble han medlem av NSDAP (Mitgliedsnummer 629507) og ble i 1932 kalt til et verv i riksledelsen av HJ, og overtok organisasjonen av bedrifts- og yrkesskolecellene.

Karriere i det nazistiske Tyskland 
Fra mai 1933 var Axmann områdefører og leder av Riksungdomsledelsens sosiale embede. I november 1934 overtok han ledelsen av HJ i Berlin og i juli 1936 ble han leder for Reichsberufswettkampf.

Han tjenestegjorde som soldat på vestfronten under annen verdenskrig i 1939/1940, og mistet da sin høyre arm.

Den 1. mai 1940 ble han stedfortreder for Hitler-Jugends Reichsjugendführer («riksungdomsfører») Baldur von Schirach, og den 8. august 1940 ble han von Schirachs etterfølger. Han forserte militariseringen av Hitler-Jugend og omdannet HJs Streifendienst (patruljetjeneste) til en rekrutteringsorganisasjon for Waffen-SS. I 1944 ble han dekorert for sin innsats for Det tyske rike.

Under de siste krigsukene kommanderte Axmann sammenraskede elementer fra HJ som del av «Folkestormen» (Volkssturm) i forsvarskampene mot de sovjetiske armeer som rykket frem mot og inn i Berlin. Kort etter Hitlers selvmord i mai 1945 flyktet han sammen med Martin Bormann fra Førerbunkeren i Berlin. Han ble offisielt erklært for død, men levde uoppdaget under dekknavnet Erich Siewert i Mecklenburg. I desember 1945 ble han avslørt i Lübeck og arrestert.

I april 1949 ble Artur Axmann dømt til tre års fengsel, og i august 1958 ble han også dømt til en pengestraff på  tyske mark for å ha «hisset opp ungdommen».

Annet 
Da Artur Axmann besøkte Oslo i 1941, ble det arrangert fakkeltog og stort møte i Colosseum kino 1. februar.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fødsler i 1913
Dødsfall i 1996
Personer fra Hagen
Personer fra Berlin
Tyske nazister
Ledere i Hitler-jugend
Tyskere fra andre verdenskrig
Personer tilknyttet det tredje rike
Medlemmer av NSDAP (innmeldt 1925–1932)
Tyskere dømt for forbrytelser begått under andre verdenskrig
Nürnberg-dømte tyskere løslatt i 1950-årene
Tyske krigsfanger under andre verdenskrig
Durin

Durin er en fiktiv person fra Tolkiens Midgard. Han er den eldste av dvergenes syv fedre, og stamfar for alle dverger. Han bosatte seg i Azanulbizar, der som Khazad-dûm senere skulle ligge. Durin blir også kalt udødelig, fordi han levde så lenge og hans familie aldri døde ut. Dessuten ble det fem ganger født ætlinger som var så lik sin stamfar at de også ble kalt Durin.
I Norrøn mytologi, var Durin den første av de syv stamfedrene til dvergene, og skaperen av mange vidunderlige ting. Denne figuren dukker opp i Tolkiens Midgard.

Durins folk

I J.R.R. Tolkien fiktive verden, Midgard, er Durins folk det viktigste av alle dvergfolkene.
Durins folk var de rettmessige innbyggerne av Khazad-dûm. Deres første konge var Durin I eller Durin den udødelige. 
Durins folk hadde seks konger ved navn Durin som styrte etter hverandre, og kronen gikk fra far til sønn, helt til Durin VI, som ble drept av Durins bane i år 1980 i det tredje tidevervet. Etter dette gikk det lang tid før navnet Durin igjen ble brukt, men i fjerde tidevervet kom Durin VII, sønn av Thorin III, sønnesønn av Dáin II Jernfot og en arving i rett linje til Durin den udødelige. Durin VII var også kjent som Durin den siste.

Kongerekken av Durins folk

Durin I (Den udødelige), dvergers far. Grunnlegger og første konge av Khazad-dûm 
Durin II sønn av Durin I 
Durin III sønn av Durin II
Durin IV sønn av Durin III
Durin V sønn av Durin IV
Durin VI son of Durin V. Han ble drept av Durins bane i 1980 i det T.T.
Náin I sønn av Durin VI. Han ble drept av Durins bane i 1981 T.T. og var den siste kongen i Khazad-Dûm. 
Thráin I sønn av Náin I. Han grunnla Erebor i 1999 i T.T. 
Thorin I sønn av Thráin I. Han forlot Erebor for å dra til Ered Mithrin 
Glóin sønn av Thorin I. 
Óin sønn av Glóin 
Náin II sønn av Óin 
Dáin I sønn av Náin II. Siste kongen av Durins folk, han ble drept i 2589 i T.T. 
Thrór sønn av Dáin I. Vendte tilbake til Erebor som konge i eksil, og han prøvde å ta igjen Moria. Ble drept av orken Azog i 2790 i T.T. (starten av krigen mellom dverger og orker).
Thráin II sønn av Thrór. Bodde i eller ved Belegost i Ered Luin. Han døde i fangehullene i Dol Guldur i 2850 I T.T., og var den siste bæreren av den siste av dvergenes ringer. 
Thorin Eikenskjold (II) sønn av Thrain II. Han tok igjen Erebor, men ble drept i Femhærerslaget i 2941 i T.T. 
Etter Thorins død ble kongerekken fortsatt av Dáin II Jernfot, sønn av Náin som var sønn av Grór som var bror av kong Thrór. 
Dáin II Jernfot sønn av Náin. Ble drept i ringkrigen i 3019 i T.T.
Thorin III Steinhjelm sønn av Dáin II.
Durin VII (den siste) sønn av Thorin III. Tok igjen Khazad-dûm.

Andre Dverger i Midgard

Azaghâl | Balin | Bifur | Bofur | Bombur | Borin | Dáin I | Dáin II Jernfot | Dís | Dori | Durin | Dwalin | Fíli | Flói | Frerin | Frár | Frór | Fundin | Gamil Zirak | Gimli | Glóin | Gróin | Grór | Ibûn | Khîm | Kíli | Lóni | Mîm | Náin | Náin I | Náin II | Náli | Nár | Narvi | Nori | Óin | Ori | Telchar | Thorin I | Thorin Eikenskjold(II) | Thorin III | Thráin I | Thráin II | Thrór

Dverger i Tolkiens verden
Olav Vs gate (Oslo)

Olav Vs gate (1-11, 2-22) er en gate i Oslo sentrum som går fra Nationaltheatret til Rådhusplassen. Gaten ble opprettet i forbindelse med den store omreguleringen av den gamle bydelen Vika, og er en av Oslos bredeste gater. 

Den er en gjennombruddsgate foreslått av ingeniør A.J. Bryn i en artikkel i Aftenposten i 1916. Rådhuskomiteen godkjente forslaget i sin reguleringsplan og kalte strekningen Roald Amundsens gate. Dette navnet ble senere overtatt av Universitetsgatens forlengelse ned mot Fridtjof Nansens plass, mens den opprinnelige Roald Amundsens gate ble valgt som en passende gate å oppkalle etter kong Olav i 1992. I 1993 fikk området mellom Olav Vs gate og Kronprinsesse Märthas plass (Rådhushagen) navnet Olav Vs plass.

Langs gata ligger kjente etablissementer som Saga kino, Klingenberg kino og Chat Noir.

Bygninger 
 Chat Noir (nr. 1)
 Klingenberg kino (nr. 4)

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 

Vika
Veier i Oslo
Veier i Oslo sentrum
Veier i Oslo oppkalt etter menn
University of California

University of California (UC) er et delstateid universitet i den amerikanske delstaten California. Universitetets første campus – Berkeley – ble grunnlagt i 1868 i Oakland, mens den tiende og nyeste campusen åpnet høsten 2005 ved byen Merced.

Universitetssystemet har ti campuser (Berkeley, Davis, Irvine, Los Angeles, San Francisco, Santa Barbara, San Diego, Merced, Santa Cruz og Riverside som tilhører det såkalte  Public Ivy – en gruppe av offentlige universiteter i USA som holder faglig og studiemessig meget høy kvalitet.

Det er et samlet studenttall på over 191 000 studenter og mer enn 1 340 000 levende alumni i 2007. I 2006 var skolepengene for studenter folkeregistrert i California ca. US$ 6-7 500, avhengig av studiested.

Nordmannen Finn Kydland, som vant Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel i 2004, er tilknyttet universitetet (University of California, Santa Barbara).

Campuser
 University of California, Berkeley (1868) – 33 933 studenter
 University of California, Davis (1959) – 29 628 studenter
 University of California, Irvine (1965) – 25 229 studenter
 University of California, Los Angeles, UCLA (1919) – 38 218 studenter
 University of California, Merced (2005) – xx xxx studenter
 University of California, Riverside (1954) – 16 875 studenter
 University of California, San Diego, UCSD (1959) – 26 465 studenter
 University of California, San Francisco, UCSF (1873) – 2 863 studenter
 University of California, Santa Barbara, UCSB (1909) – 21 062 studenter
 University of California, Santa Cruz, UCSC (1965) – 15 364 studenter
 University of California, Hastings College of the Law (1878) – 1 300 studenter

Av disse lærestedene er UCSF det eneste som kun har høyeregrads studenter (medisin), mens UC Hastings College er uavhengig administrert og ikke en formell del av noen av campusene.

Styreform
UC styres av et universitetsråd med 26 stemmeberettigede medlemmer, fastlagt av Californias grunnlov. 18 av medlemmene utnevnes av guvernøren for perioder på 12 år. Ett medlem er en student utnevnt for ett år. Syv av medlemmene er ex officio-medlemmer – guvernøren, viseguvernøren, formannen for den lovgivende forsamlingen, skoledirektøren, presidenten og visepresidenten for alumniforeningen og presidenten for universitetet.

Det akademiske senat, bestående av fakultetsmedlemmer, er delegert myndighet til å fastlegge universitetets akademiske kurs. I tillegg har fakultetet to medlemmer uten stemmerett i universitetsrådet.

Universitetsrådet utnevner en president til å drive hele universitetet. De individuelle campusene styres av rektorer med betydelig grad av autonomi.

Eksterne lenker
 

 
Public Ivy
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1868
1868 i California
Årnes (Åfjord)

Årnes er den østligste delen av tettstedet Å i Åfjord og er administrasjonssenteret i Åfjord kommune i Trøndelag. Årnes ligger innerst i Åfjorden, mellom utløpet av Stordalselva og Norddalselva, to av landets beste lakseelver, derav av navnet; et nes mellom to åer. Stedet har navn etter gården som opprinnelig lå her.

Kommuneforvaltningen ble flyttet hit etter at Austdalsveien ble åpnet i 1950. På grunn av kommunens geografi var dette naturlig, de fleste hovedveiene i kommunen møtes her i stjerneform. Før 1950 representerte Monstad forbindelsen med resten av verden da rutebåten hadde anløpssted der. Sentrumsutvikling i Åfjord 1950-70 og rivaliseringen mellom Monstad og Årnes drøftes i Helge Buengs bok om Åfjord Sparebank.

Åfjord Rådhus ligger midt på Årnes. Ved Årnes ligger også Åfjord skolesentrum, med Åset barne- og ungdomsskole og Åfjord videregående skole. Stedet er også Åfjords viktigste trafikknutepunkt, med busstasjon, postkontor og hotell, det ligger langs  . 

I 1995 fikk Åfjord vegdirektoratets Vakre Vegers Pris for Årnes torg, Åfjordsbåten med ror var brukt som motiv ved utformingen.

Bildene under er alle tatt fra omtrent samme sted og viser bebyggelsens forandring i løpet av ett hundre år.

Litteratur
Bueng, Helge. En samfunnsbygger runder hundre : Åfjord sparebank 1902-2002 En omfattende skildring av økonomi og samfunnsutvikling i kommunen.

Bosetninger i Åfjord
Åfjord
Bygder og grender i Trøndelag
American Legion

American Legion er en amerikansk organisasjon for krigsveteraner.  I tillegg til å arrangere minnehøytider og frivillig arbeid, så engasjerer de seg i amerikansk politikk.

Referanser

Eksterne lenker
  (engelsk)

Politiske organisasjoner
Organisasjoner for militærveteraner
24SevenOffice

24SevenOffice er et norsk IT-firma med hovedkontor i Oslo og kontorer i, Stockholm (Sverige) samt London (England).

Firmahistorie 
24SevenOffice ble startet i 1996 i Porsgrunn av Stian Rustad. Selskapet het tidligere kontorplassen.no, men skiftet i februar 2005 navn til 24SevenOffice.

I august 2005 hadde selskapet en emisjon som tilførte 15 millioner kroner til selskapet. Selskapet ble listet på OTC-listen som en unotert aksje den 5. oktober 2005. Tickeren var 24SO

I desember 2005 gikk selskapet inn i en partneravtale med Active 24. I januar 2006 ble selskapet hovedsponsor til Petter Solberg, tidligere verdensmester i WRC, i en sponsoravtale verdt 5 millioner NOK. Den 22. juni 2007 ble 24SevenOffice notert på Oslo børs, Axess listen under tickeren TFSO og hentet i den forbindelse inn 60 millioner NOK for å finansiere videre vekst. 

27. juni 2013 tok aksjonærene 24SevenOffice av børs og privatiserte selskapet.

Selskapet har de siste årene satset tung på økonomi og regnskap - og fått ledende revisjonsselskaper som blant annet PwC og KPMG på kundelisten.

Produkt 
24SevenOffice er et komplett nett-basert (SaaS) økonomisystem (ERP). Systemet omfatter blant annet moduler for CRM, regnskap, fakturering, e-post, fil-/dokumentbehandling og prosjektstyring. 

Systemet er web-basert og bruker HTML, JavaScript, CSS, XML og XMLHttpRequest for å oppnå et raskt brukergrensenittet. Teknikken som brukes omtales ofte som Ajax.

24SevenOffice har vunnet flere priser, inkludert «Seal of Excellence» på CeBIT og «Årets Produkt 2005» i Kapital.

Konkurrenter 

Den eneste konkurrenten som er både internasjonal, AJAX-basert og som inneholder et fullstendig ERP er amerikanske NetSuite, som igjen er eid av Oracle-sjefen Larry Ellison. Andre betydelige nett-baserte konkurrenter er Salesforce.com, SugarCRM, XS Office AS, ONE software AS og QuickBooks Online.

Tradisjonelle konkurrenter i Norge er Mamut, Visma, Xledger, SuperOffice og HansaWorld.

Moduler 
 Regnskapsprogram 
  Fakturering
 Prosjektstyring 
 Salgstøttesystem  (CRM)
 Fil-/dok-behandler
 E-mail
 Kalender
 Publisering
 Netthandel

Partnere 

 Nets (BBS)
 Dun & Bradstreet
 Danske Bank
 Intrum Justitia
 OneStop Reporting
 Huldt & Lillevik
 FINALE
 Maestro
 PCKasse
 Altinn
 MailChimp
 Front Systems
 Xero
 Oyatel
 Et stort nettverk av regnskapsførere

Eksterne lenker 
 
 Norsk selskap med omfattende Ajax-løsning
 Test av 24SevenOffice i PCWorld

Nettbasert programvare
Norske programvareselskaper
Etableringer i 1997
World Wide Web
Våpensøkshund

Våpensøkshund, også kalt våpenhund, er en tjenstehund som har fått spesialtrening i å finne skjulte våpen og ammunisjon. En våpenhund har nesten alltid en primærutdannelse, som for eksempel politihund, militær patruljehund, varslingshund, bombehund eller minesøkerhund.

Våpensøkshunder, som er en tilleggsutdannelse, blir utdannet ved Politihøgskolens utdanningssenter Sæter gård, Kongsvinger eller Forsvarets hundeskole.

Brukshundtyper
Pietro Francesco Galleffi

Pietro Francesco Galleffi (født 27. oktober 1770 i Cesena i Kirkestaten, død 18. juni 1837 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var tilknyttet Den romerske kurie.

Han ble utnevnt til kardinal i juli 1803 av pave Pius VII, med San Bartolomeo all'Isola som tittelkirke.

Franskmennene førte ham i 1809 til Frankrike, der han var en av de «sorte kardinaler» (ble nektet av Napoleon å bruke de røde kardinalsklærne).

Han deltok ved konklavet 1823 som valgte pave Leo XII, konklavet 1829 som valgte pave Pius VIII, og konklavet 1830–1831 som valgte pave Gregor XVI.

Han var i slekt med pave Pius VI.

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:
 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
 Kardinal Alessandro Mattei (1744-1820) *1767
 Kardinal Pietro Francesco Galleffi

Referanser

Eksterne lenker 
 Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

Italienske katolske biskoper
Linjen Rebiba
Italienske kardinaler
Personer fra Cesena
Fødsler i 1770
Dødsfall i 1837
San Jose

San Jose (eller San José, uttales [], spansk for «St. Josef», opprinnelig El Pueblo de San José de Guadalupe) er en by i California, ca. 70 km sør for San Francisco. Byen med det urbane området omkring har  (2012) innbyggere og er dermed en del av det nest største byområdet i California (etter Los Angeles). San Jose er den tredje største byen i California (etter Los Angeles og San Diego) og den tiende største i USA.

Byen ble grunnlagt 29. november 1777 som et landbrukssenter og var den første permanente bosetningen innen den spanske kolonien Alta California.

Byen har hatt en særlig stor vekst fra 1950-årene.

Byen er fra 1990-årene blitt kalt «The Capital of the Silicon Valley» (hovedstaden i Silicon Valley). Ishockeylaget San Jose Sharks kommer herfra. Det største universitetet er San Jose State University.

San José/San Jose er verdens mest brukte stedsnavn.

Referanser

Eksterne lenker 
 
  

 
Bosetninger etablert i 1777
1777 i Ny-Spania
Byer grunnlagt i 1850
1850 i California
Antonin Theodor Hrabe Colloredo-Waldesee

Antonin Theodor Hrabe Colloredo-Waldesee  (født 29. juni 1729 i Wien i Østerrike, død 12. september 1811 i Kromeriz) var en av den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Olmütz i Mähren (i dagens Tsjekkia) 1777–1811.

Han ble utnevnt til kardinal i januar 1803 av pave Pius VII.

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:

 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Biskop Josef Maria von Thun und Hohenstein (1713-1763) *1742
 Erkebiskop Siegmund Christoph von Schrattenbach (1668-1771) *1753
 Erkebiskop Jérôme Joseph Franz de Paula Colloredo von Wallsee und Mels (1732-1812) *1762
 Kardinal Antonin Theodor Hrabe Colloredo-Waldesee (1779-1811) *1778

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

Østerrikske katolske biskoper
Østerrikske kardinaler
Bøhmiske kardinaler
Linjen Rebiba
Personer fra Wien
Kroatisk

Kroatisk er et sydslavisk språk som tales på Balkan. Språket er offisielt i Kroatia og Bosnia-Hercegovina, og i enkelte områder i Italia, Romania, Serbia og Østerrike.

Mellom 5 og 6 millioner mennesker har kroatisk som morsmål. Kroatisk består av tre ganske forskjellige dialekter. 
I Zagreb-området snakkes kajkavisk, en dialekt som er beslektet med slovensk. 
På Istria, langs Adriaterhavskysten og på øyene, snakkes čakavisk. 
Den mest utbredte dialekten, som snakkes i Slavonia, Dalmatia og Hercegovina, er štokavisk. Denne dialekten bruker også serberne.

Kroatisk er offisielt språk i Kroatia og i Bosnia-Hercegovina, dette standardspråket baserer på štokavisk, men har også innflytelse fra de to andre dialektene. Standardspråket bruker det latinske alfabetet.

Det finnes flere varianter av štokavisk, der den kroatiske varianten kalles jekavisk og den serbiske ekavisk. En forskjell er at man i jekavisk gjerne sier «je» eller «ije», hvor man i ekavisk bruker «e».

I noen landsbyer innenfor adriaterhavskysten i regionen Molise i Italia er det fremdeles ca. 2 000 personer som snakker (serbo)kroatisk. Disse er for det meste etterkommere etter kroater som flyktet fra tyrkernes framrykking på Balkan på 1200- tallet. De snakker en gammel variant av kroatisk som i motsetning til det moderne språket ikke inneholder tyrkiske lånord.

Referanser

Eksterne lenker 
 Croatian - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).

Den europeiske unions offisielle språk
 
Språk i Bosnia-Hercegovina
Språk i Kroatia
Språk i Ungarn
Språk i Østerrike