alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Alle sammen sammen

Alle sammen sammen er en norsk komiserie som gikk på NRK Super fra 2014 til 2016. Handlingen går ut på at at det er to familier som må leve sammen i et stort hus, og det går ikke alltid så bra å bo så mange sammen. Sjangeren er komedie, og seriens grunnprinsipp og figurer kan minne om den amerikanske serien En moderne familie.

Personene 

Pamela

Hun er 35 år, en kjærlig mor og krevende kone. Hun er fra Polen og elsker å se på tv, og er også ganske temperamentsfull. Hun har en sønn fra et tidligere ekteskap, Marek og er gift med Stefan. Med Stefan har hun to barn, Tyra og Tobias, som er tvillinger. Pamela spilles av Sylwia Arnesen.

Stefan
Han er tullete, ungdommelig og har en krevende kone. Han tar farsrollen alvorlig, men blir allikevel aldri helt voksen. Han er far til Tyra og Tobias, og stefar til Marek. Han gjør ofte Marek flau, uten at han helt vet det selv. Stefan spilles av Espen Reboli Bjerke.

Guro
Hun er kjærlig og vil alle det beste. Hun er idealist, blid og sosial. Guro er gift med Åke, og er mor til Bendik og Lea. Hun spilles av Marit Adeleide Andreassen.

Åke
Åke er en kjærlig far, snill og hyggelig. Han er gift med Guro, og prøver og unngå de fleste konflikter. Han er glad i å låte som om han er en superhelt for kona si Guro.

Åke spilles av .

Marek

Han elsker å spille PC-spill, og omtaler seg selv som en hacker.

Han spilles av .

Tyra og Tobias

Tyra og Tobias er tvillinger og barna til Stefan og Pamela. Tyra er realist og intelligent. Hun ble født først. Tobias er også intelligent, men fantasifull og drømmer om verdensrommet, men når det går for langt, drar Tyra han ned igjen. Tobias spilles av , og Tyra av .

Bendik

Bendik er adoptert fra India av Guro og Åke, og elsker å spille videospill.  Bendik tar ofte skylden for ting han gjerne ikke gjør. Han er veldig rampete. Bendik spilles av .

Lea

Lea er tretten år og skifter kjæreste like ofte som hun skifter profilbilde på sosiale medier. Hun er kjærlighetsekspert og blogger. Hun omtaler seg selv som pen og populær. Hun elsker sminke, og har klare planer for framtiden sin som hjelpearbeider. Hun spilles av .

Referanser

Eksterne lenker 

Programmet på NRK Nett-TV

NRK Barne-TV
Norske komiserier
Norske barneserier
Norske TV-serier fra 2010-årene
TV-produksjoner på NRK
Scaptobius

se systematisk inndeling

Scaptobius er  en gruppe (slekt) av biller som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.

Utseende 
Nokså små (ca. 10 millimeter), avlange, mattsvarte gullbasser. Oversiden er nokså knudrete, gjerne mer eller mindre dekket med jordpartikler.

Levevis 
Billene lever underjordisk i tuene til maur og termitter. De voksne billene er trolig rovdyr, larvene lever muligens av dødt plantemateriale som maurene og termittene frakter inn til tua.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i det sørlige Afrika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cremastocheilini 
 Slekten Scaptobius Schaum, 1841
 Scaptobius aciculatus Schaum, 1844
 Scaptobius caffer Schaum, 1841
 Scaptobius capensis (Gory & Percheron, 1833)
 Scaptobius carinifrons Moser, 1915
 Scaptobius kochi Schein, 1957
 Scaptobius natalensis Boheman, 1857
 Scaptobius pentarthrius Westwood, 1874
 Scaptobius reticulatus Schein, 1957
 Scaptobius ursulinarum Basilewsky, 1950
 Scaptobius zulu Arrow, 1936

Kilder 
 Nettside om gruppen, med bilder

Eksterne lenker 
 
 Bilde av Scaptobius sp.
 Cetoniidae på Encyclopedia of life

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1841
Ingeborg Aas

Sangeren Ingeborg Aas er omtalt under kunstnernavnet Gina Oselio.

Ingeborg Aas (født Flagstad, 26. juli 1876 i Vang på Hedmark, død 24. august 1958) var en norsk lege.

Liv og virke 
Aas tok artium i Hamar i 1896 og medisinsk embetseksamen i Kristiania i 1903. Etter kandidattjeneste flytta hun til Trondheim i 1905. Her gifta hun seg medstudenten Arne Olaf Aas, som var fra byen. De jobba begge mest med arbeiderklassens helse. Han var ansatt som lege i Norsk jern- og metallarbeiderforbund. Hun hadde privatpraksis og engasjerte seg på felt som abortspørsmålet, alkohol- og tobakksbruk, epidemier, hygiene og boligspørsmål. Hun tok initiativ til en poliklinikk for veneriske sjukdommer. Denne blei åpna i 1913, og Ingeborg Aas var leder for den heilt fram til 1946.

Hun var aktiv i Østbyen sanitetsforening, som blei stifta i 1911. Hun var leder i foreninga fra 1918 til 1944. Tuberkulosebekjempelse stod sentralt. For øvrig dreiv foreninga en matstasjon fra 1927, den såkalte grøtstasjonen på Gråmølna. Om somrene blei det arrangert dagkoloni for unger. 

Aas var i perioder medlem av bystyret, formannskapet og skolestyret, der hun representerte Venstre. Under striden om bynavnet var hun den fremste talspersonen for Nidaros. Hun var medlem av den nasjonale straffelovkomiteen fra 1922 til 1933. Hun var varadelegat for Norge i Folkeforbundet.

I 1932 gav Aas ut boka Hvordan kan samfundet beskytte sig mot åndssvake og sedelighetsforbrytere (Olaf Norlis forlag). Her tar hun blant annet til orde for tvungen sterilisering på rasehygienisk grunnlag. Hun var en sentral talsperson for steriliseringsloven som blir vedtatt av Stortinget i 1934.

Ingeborg Aas fikk Kongens fortjenstmedalje i gull i 1931. For innsatsen i Norske Kvinners Sanitetsforening blei hun tildelt organisasjonens æresmerke. En vei på Risvollan i Trondheim er oppkalt etter henne.

Familie 
Ingeborg Aas var datter av gårdbruker Per Flagstad og Marie Tommelstad.
Hun ble 18. august 1905 gift i Vang med legen Arne Olaf Aas.

Bibliografi 
 1916: Litt fra praksis i bakgaardene, Kristiania
 1931: Østbyens tuberkuloseforening gjennem 20 år –  1911–1931
 1932: Abortus provocatus – foredrag på trygdekassens fylkesmøte i Trondheim 29. juni 1931, Trondheim
 1932: Hvordan kan samfundet beskytte sig mot åndssvake og sedelighetsforbrytere, Olaf Norlis forlag, Oslo
 1934: Tre foredrag om alkoholspørsmålet, av Ørnulv Ødegård og Ingeborg Aas, Oslo
 1935: Kvinnen og barnet – i forhold til spørsmålet abortus provocatus
 1946: Hva alle kvinner bør vite om kreft, Oslo

 Referanser 

 Kilder 
 Om Ingeborg Aas på trondheim.no; besøkt 9. mars 2014.
 Ingrid J. Brissach: «Fruen bak matstasjonen på Gråmølna», Adresseavisen 4. juli 2007; besøkt 9. mars 2014. 
 Hvem er hvem?'' 1934, utgitt av Hj. Steenstrup, Aschehoug, Oslo 1934.
 

Norske leger
Lokalpolitikere i Trondheim
Venstre-politikere i Sør-Trøndelag
Kongens fortjenstmedalje i gull
Fødsler i 1876
Dødsfall i 1958
Trichostetha

se systematisk inndeling

Trichostetha er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Beskrivelse 
Middelsstore (ca. 15 millimeter), svarte eller metallfargede gullbasser. Undersiden er kledt med ganske lange hår som stikker ut bak og på sidene av dekkvingene.

Levevis 
De voksne billene besøker blomster for å ete pollen.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Afrika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cetoniini Leach, 1815
 Gruppen Cetoniina
 Slekten Trichostetha Burmeister, 1842
 Trichostetha albopicta (Gory & Percheron, 1833)
 Trichostetha alutacea Allard, 1992
 Trichostetha barbertonensis Holm & Marais, 1988
 Trichostetha calciventris Stobbia, 1995
 Trichostetha capensis (Linnaeus, 1767)
 Trichostetha coetzeri Holm & Marais, 1988
 Trichostetha curlei Perissinotto, Šipek & Ball, 2014
 Trichostetha dukei Holm & Marais, 1988
 Trichostetha fascicularis (Linnaeus, 1767)
 Trichostetha fuscorubra (Voet, 1779)
 Trichostetha hawequas Holm & Perissinotto, 2004
 Trichostetha mimetica Devecis, 1997
 Trichostetha potbergensis Holm & Perissinotto, 2004
 Trichostetha signata (Fabricius, 1775)

Eksterne lenker 
 
 Liste over artene

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1842
Kari Aas

Kari Aas (egentlig Karen Marta Inanda Aas) (født 6. oktober 1886 i Farsund, død 2. januar 1978) var en norsk lærer og speiderleder.

Aas tok lærerskoleeksamen i Tromsø og arbeidde som lærer der i 1909. Året etter flytta hun til Trondheim.

Hun ble landssjef i Norsk Speiderpikeforbund i 1927, et verv hun hadde fram til 1935. Hun skreiv flere bøker om speiding og mottok forbundets høyeste ærebevisning, Sølvfisken.

Aas var medlem av Trondheim skoleråd og av direksjonen i Trondhjems konsertforening.

Kilder 

 Om Kari Aas i Speiderhistorisk leksikon; besøkt 9. mars 2014.
 Norske skulefolk, redaktør Arne Espeland, Dreyer 1934.
 Hvem er hvem? 1934, utgitt av Hj. Steenstrup, Aschehoug, Oslo 1934.

Norske pedagoger
Speiderbevegelsen
Personer fra Farsund kommune
Fødsler i 1886
Dødsfall i 1978
Vesta M. Roy

Vesta M. Roy (født 16. mars 1925 i Dearborn i Michigan, død 8. februar 2002 i Kenmore i New York) var en republikansk New Hampshire politiker.

Som president av New Hampshire Senate, tjenestegjorde hun som fungerende guvernør av staten fra 29. desember 1982 inntil 6. januar 1983 som et resultat av dødsfallet til Guvernør Hugh Gallen like før innsettelsen av den nyvalgte guvernøren, John H. Sununu. Roy tjenestegjorde som en statessenator fra 1978 inntil 1986. Hun tjenestegjorde som en rådgiver til New Hampshire valgkampen til den republikanske presidentkandidatene Gerald Ford, Ronald Reagan og George H.W. Bush.

Vesta Roy døde i sitt hjem i Kenmore i New York i en alder av 76 og er gravlagt i Saint Joseph's Cemetery i East Chelmsford i Massachusetts.

Eksterne lenker 
 The Vesta Roy Excellence in Public Service Series 
 Find-A-Grave page on Vesta M. Roy
 New York Times obituary

Guvernører i New Hampshire
Kvinnelige guvernører i USA
Personer fra Dearborn
Christen Krogh

Christen Krogh (født 12. november 1965) er en norsk rektor og krimforfatter.

Krogh ble utdannet som sivilingeniør ved Universitetet i Glasgow i 1988. Han har en doktorgrad i filosofi fra Universitetet i Oslo i 1997, der hans avhandling var knyttet til rettsteori, filosofi og informatikk. Han har arbeidet som forsker og forskningssjef ved SINTEF. Krogh har også vært utviklingsdirektør i Opera Software ASA. Han jobbet i 2014 som forskningsdirektør ved Høgskolen i Oslo og Akershus. Han har senere arbeidet som avdelingsdirektør i Norges forskningsråd.

8. desember 2021 ble Christen Krogh ansatt som rektor ved OsloMet med oppstart 1. mars 2022.

Krogh debuterte som forfatter i 2014 med kriminalromanen Kileskrift hvor mye av handlingen er lagt til Gamle Aker kirke.

Bibliografi 
 Kileskrift, kriminalroman, Juritzen (2014)
 Normative structures in natural artificial systems, Tano (1997)

Referanser

Eksterne lenker 
 Presentasjon på Juritzen forlags nettsider

Norske forfattere
Personer tilknyttet SINTEF
Fødsler i 1965
Personer tilknyttet Oslomet – storbyuniversitetet
Caprella mutica

Caprella mutica eller «japansk spøkelseskreps», er en art i slekten Caprella innenfor spøkelseskreps-familien (orden Caprelloidea eller «spøkelsestanglopper») - en type amfipoder. Larvene er planktoniske. De er relativt små, med to store og to små antenner. De lever bare i havet (saltvann).

Caprella mutica preges av seksuell dimorfisme hvor hannen er betraktelig større enn hunnen, tidvis mer enn dobbelt så lang. Hos arten er thorax (kroppen) lang mens for- og baklemmene er korte. Det ytre skallet kan ofte felles, og noen hunner er bare fertile når skallet er felt.

Arten kan bli 6 – 49 mm lang og den lever i farvann ved Japan, Korea, samt i Peter I-bukta ved Sibir. Den er også introdusert ved Russland, Kina, samt i Europa, Nordsjøen nord til Sverige, og ved New Zealand og California. Den er en invasiv art som har spredd seg til store deler av den tempererte klodens havområder gjennom ballastvann. De ble observert i Europa først ved Nederland på 1990-tallet. I Norge er den påtruffet flere steder ytterst i Oslofjorden. Hos oss ble den første gang observert på et oppdrettsanlegg i Austevoll i året 1999.

De er dårlige svømmere som flytter seg på drivtang og sjøgress, og holder seg fast i store grupper på fritidsbåter og akvakulturfarmer, som da de invaderte New Zealand

De blir ofte lokalt tallrike og fortrenger lokale arter. Samtidig tjener de selv som fôr for blant annet laks.

I Fremmedartslista 2018 er Caprella mutica kategorisert som svært høy risiko på grunn av stort invasjonspotensial og middels økologisk effekt.

Taksonomisk plassering 

Slektens systematikk er i nyere tid beskrevet og oppdatert i 2003.
Artens moderne tilhørighet i Caprella-krepsenes systematikk gis nedenfor i lys av 2013-revisjonen med basis i WoRMS-databasen.

 Rekke: KREPSDYR (Crustacea) - 67 000 arter
 KLASSE storkreps (Malacostraca) - +25 000 arter Latreille, 1802
 Underklasse Eumalacostraca Grobben, 1892
 Overorden Peracarida Calman, 1904
 Orden amfipoder (Amphipoda) - 9 000 arter, 1 900 i ferskvann Latreille, 1816
 Underorden Senticaudata - 4 overfamilier, 59 familier Lowry & Myers, 2013
 Infraorden Corophiida
 Parvorden Caprellidira Leach, 1814 (sensu Lowry & Myers, 2013)
 Overfamilie Caprelloidea  Leach, 1814
 Spøkelseskreps (Caprellidae) Leach, 1814 = Pariambidae Laubitz, 1993
 Underfamilie Caprellinae Leach, 1814
 Slekt Caprella Lamarck, 1801
 Caprella mutica Schurin, 1935

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Beskrivelse og bilder av Caprella mutica - hos Life Desks. Besøkt 4. mars 2014.
 Beskrivelse og artsinformasjon - NOBANIS, besøkt 12. mars 2014.

Amfipoder
Krepsdyr formelt beskrevet i 1935
Høyrisikoarter på fremmedartslista
Anatona

se systematisk inndeling

Anatona er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Beskrivelse

Utbredelse 
Slekten er utbredt i India.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cetoniini Leach, 1815
 Gruppen Cetoniina
 Slekten Anatona Burmeister, 1842
 Anatona alboguttata Burmeister, 1842
 Anatona castanoptera Burmeister, 1842
 Anatona selousi Janson, 1917
 Anatona stillata (Newman, 1838)

Eksterne lenker 
 
 Liste over artene

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1842
Chiloloba

se systematisk inndeling

Chiloloba er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Beskrivelse 
En nokså liten, skinnende metallisk grønn gullbasse. Hele kroppen, men særlig undersiden, er kledt med oppstående, lange, lyse hår. På dekkvingene er sømmen opphøyet som en skarp list.

Levevis 
De voksne billene finnes gjerne på ulike gress der de eter av blomstene. De kan noen ganger gjøre noe skade på ulike slags korn.

Utbredelse 
Arten er vidt utbredt i India.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cetoniini Leach, 1815
 Gruppen Cetoniina
 Slekten Chiloloba Burmeister, 1842
 Chiloloba acuta (Wiedemann, 1823)

Eksterne lenker 
 

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1842

sv:Chiloloba
Rhyxiphloea

se systematisk inndeling

Rhyxiphloea er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Beskrivelse 
En ganske stor og kraftig, blankt svart gullbasse. Ytterkantene på pronotum og dekkvingene er ofte brungule. Pronotum er betydelig smalere enn dekkvingene, hver dekkvinge har toi litt opphøyde lengdelister. Hele oversiden er ganske tett og kraftig punktert.

Utbredelse 
Arten er utbredt i det vestlige Afrika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cetoniini Leach, 1815
 Gruppen Cetoniina
 Slekten Rhyxiphloea Burmeister, 1842
 Rhyxiphloea corticina (Olivier, 1789)

Eksterne lenker 
 
 Bilde av arten
 Liste over artene

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1842
Phoxomela

se systematisk inndeling

Phoxomela er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Beskrivelse 
En middelsstor, blank, svart gullbasse med hvite og/eller oransje flekker. "Snuten" (clypeus) er noe forlenget og V-formet innskåret i midten. Hannen er noe mindre enn hunnen, og de lyse områdene er mindre utbredte. Pronotum er svart med hvite sidekanter, dekkvingene er svarte med lyse flekker som noen ganger dekker det meste av arealet.

Utbredelse 
Arten er utbredt i Sør-Afrika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cetoniini Leach, 1815
 Gruppen Leucocelina
 Slekten Phoxomela Schaum, 1844
 Phoxomela umbrosa (Gory & Percheron, 1833)

Eksterne lenker 
 
 Bilde av arten
 Bilde av en hunn
 Bilde av en hann

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1844
Discopeltis

se systematisk inndeling

Discopeltis er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Beskrivelse 
Små til middelsstore, blanke, svarte gullbasser med hvite og/eller oransje tegninger.

Levevis 
De voksne finnes gjerne på blomster der de eter pollen.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Afrika.

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cetoniini Leach, 1815
 Gruppen Leucocelina
 Slekten Discopeltis Burmeister, 1842
 Discopeltis apicalis (Gory & Percheron, 1833)
 Discopeltis barbertonensis Péringuey, 1907
 Discopeltis bellula Boheman, 1857
 Discopeltis conradsi Preiss, 1904
 Discopeltis fairmairei Ruter, 1948
 Discopeltis kamerunensis Moser, 1916
 Discopeltis mashona Péringuey, 1907
 Discopeltis simonis Kraatz, 1880
 Discopeltis tricolor Burmeister, 1842
 Discopeltis variabilis Moser, 1904
 Discopeltis zechendorfi Schauer, 1935

Eksterne lenker 
 
 Bilde av Discopeltis bellula
 Bilde av Discopeltis kamerunensis

Gullbasser
Biller formelt beskrevet i 1842
George Nelson Fieldhouse

George Nelson Fieldhouse er en flerbruksarena på campusen til Utah State University i Logan, Utah. Den åpnet i 1940, har 6500 sitteplasser, og var hjemmet til Utah State Universitys herrelag i basketball til Dee Glen Smith Spectrum ble innviet i 1970.

Etter at tribunen ble fjernet, fungerer The George Nelson Fieldhouse i 2014 først og fremst som et treningsanlegg for studenter. Den inneholder to basketballbaner, en løpebane og et treningssenter for studenter.

Bygningen ligger rett overfor HPER-bygningen, det største treningsanlegget på campusen. Selv om Fieldhouse ikke lenger blir brukt av basketballaget til Utah State University, er den fremdeles hovedarenaen til hjemmelagets konkurranser i innendørs friidrett.

Arenaen har sitt navn etter George «Doc» Nelson, født Jørgen Nilsen, fra Langestrand i Larvik. Han emigrerte til USA og ble brytetrener.

Eksterne lenker 
 George Nelson Fieldhouse

Idrettsanlegg i USA
Basketball i USA
Enoplotarsus

se systematisk inndeling

Enoplotarsus er en slekt av biller som tilhører gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Beskrivelse 
En nokså liten (8-11 millimeter), avlang, rødbrun gullbasse med hvite streker (på pronotum) og flekker (på dekkvingene).

Levevis 
Arten lever, som artsnavnet skulle tyde på, i ørkener.

Utbredelse 
Den er utbredt i Nord-Afrika (Marokko, Algerie, Libya).

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cetoniini Leach, 1815
 Gruppen Cetoniina
 Slekten Enoplotarsus Lucas, 1859
 Enoplotarsus deserticola (Lucas, 1857)

Eksterne lenker 
 
 Bilde av arten, med utbredelsesdata

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1859
Frosta Idrettslag

Frosta Idrettslag (stiftet 1881) er en fleridrettsklubb fra Frosta i Trøndelag. Idrettslaget har avdelinger i håndball, friidrett, orientering, langrenn, sykling, volleyball og trim & merke.

Eksterne lenker
 

Idrettslag i Trøndelag
Idrettslag etablert i 1881
Sport i Frosta
Sternoplus

se systematisk inndeling

Sternoplus er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen skarabider (Scarabaeoidea).

Beskrivelse 

Små til middelsstore, litt matte, gule eller røde og svarte eller grønne gullbasser. På dekkvingene danner sømmen en opphøyd list, og den er trukket ut til an pigg bak. Artene er svært variable i fargetegningene.

Utbredelse 
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (Sulawesi).

Systematisk inndeling 

 Ordenen biller, Coleoptera
 Underordenen Polyphaga
 Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
 Familien skarabider, Scarabaeidae Latreille, 1806
 Underfamilien gullbasser, Cetoniinae Leach, 1815 – ofte regnet som en egen familie
 Stammen Cetoniini Leach, 1815
 Gruppen Cetoniina
 Slekten Sternoplus Wallace, 1868
 Sternoplus chicheryi Antoine, 1992
 Sternoplus schaumi (White, 1856)

Eksterne lenker 
 
 Bilde av Sternoplus schaumi
 Tre fargevarianter av Sternoplus schaumi
 Bilde av Sternoplus chicheryi

Gullbasser
Dyr formelt beskrevet i 1868
Carl Nicolai Stoud Platou (1809–1888)

Artikkelen er om Carl Platou (1809–1888) som var statstjenestemann i Bergen. Må ikke forveksles med hans barnebarn, den bergenske statstjenestemann Carl Nicolai Stoud Platou (1885–1956)

Carl Nicolai Stoud Platou (født 26. juni 1809 i Kristiania, død 11. september 1888 i Bergen) var en norsk jurist og politiker som var borgermester (rådmann) i både Kristiansand og Bergen.

Etter examen artium i 1827 og cand.jur. i 1832 ble han kopist i Justisdepartementet og fra 1839 til 1844 fullmektig samme sted, før han flyttet til Kristiansand og var brigadeauditør i to år, hvilket innebærer det å overvåke brigadens adferd i militær-rettslige spørsmål, som når man foretar avhør, samt det reviderende ansvar for ettersyn av protokoller. Fra 1846 til 1853 var han i Bergen som assessor (dommer) i byens stiftsoverrett, fra 1850 til 1853 med i styret for Bergens Museum.  Han var i 1849 blitt innvalgt i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab.

Dernest var han tilbake i Kristiansand i sju år som borgermester fra 1853 til 1860, der han i 1857 fra sin posisjon var med på å få opprettet et gassverk og i 1859 et vannverk. Fra 1860 til sin død i 1888 var han tilbake i Bergen, der han i kraft av å være byens borgermester, fikk være med på å få opprettet et brannkorps i 1863, branntelegraf i 1868 og en dampsjøsprøyte i 1873.  I 1874 hadde byen fått sin første dampskipskai og i 1881 var renholdsverket modernisert. For alt dette fikk han i 1885 en St. Olavs Orden.

Ikke overraskende var han medlem av Det Nyttige Selskab, og på Nygårdshøyden i Bergen finnes en gate oppkalt efter ham. Han var sønn av den danske historielærer Ludvig Stoud Platou (1778–1833) som fra 1803 jobbet ved Kristiania katedralskole og i 1808 giftet seg i Kristianie med ho Karen Lumholtz (1785–1833) datter av den ortodokse dansk-norske presten Nicolai Lumholtz. Broren Frederik Christian Stoud Platou (1811–1891) ble også jurist og statsråd som ledet Revisjonsdepartementet.

Selv ble Carl Nicolai gift i 1838 med  Christence Dorothea Plade Nielsen (1817–1889). Sønnen  Carl Ludvig Stoud Platou (1841–98) ble far til Carl Nicolai Stoud Platou (1885–1956), mens en yngre sønn Lars Hannibal Sommerfeldt Stoud Platou (1848–1923) ble en anerkjent psykiater.
''Se Platou

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske jurister
Norske embets- og tjenestemenn
Bergens myndigheter
St. Olavs Orden
Medlemmer av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab