Deutschösterreich

Deutschösterreich eller Deutsch-Österreich (norsk: Tysk-Østerrike) var opprinnelig det uoffisielle navnet på de tysktalende områdene av Cisleithania, den østerrikske delen av dobbeltmonarkiet Østerrike-Ungarn. Da dette brøt sammen ved avslutningen av første verdenskrig, ble republikken utropt 12. november 1918 med sosialdemokraten Karl Renner som statskansler. Republikken hadde som mål at de tysktalende områder skulle slås sammen med Tyskland. Området hadde en befolkning på ca, 10,4 millioner.

10. september 1919 underskrev Karl Renner Saint-Germain-traktaten, hvor det framtidige Østerrike ble redusert gjennom avståelser av områder til Tsjekkoslovakia, Ungarn, Jugoslavia og Italia. Traktaten hindret også en sammenslåing med Tyskland. Videre ble statens navn fastsatt til Østerrike, samtidig som dette ble folkerettslig anerkjent.

Provinsene og andre områder

1. Oberösterreich (inkludert Krummau i Sydböhmen) hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Linz. Befolkningen var på 1,03 millioner derav 99,7% tyskere og 0,2% tsjekkere.

2. Niederösterreich (inkludert kretsen Znaim i Sydmähren) hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Wien. Befolkningen var på 2,72 millioner derav 95,5% tyskere og 0,1% tsjekkere.

3. Deutschböhmen (med byene Eger, Karlsbad, Aussig an der Elbe og Reichenberg) hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Reichenberg. Befolkningen var på 2,23 millioner derav 2,07 millioner tyskere og  tsjekkere.

4. Sudetenland eller søsterprovinsen til Deutschböhmen ((Nordøst-Böhmen, Nord-Mähren og Østerriksk Schlesien) hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Troppau. Befolkningen var på  derav  tyskere,  tsjekkere og  polakker.

5. Steiermark (inkludert Marburg an der Drau i dagens Slovenia) i hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Graz. Befolkningen var på 1,44 millioner derav 70,5% tyskere og 29,5% slovenere.

6. Salzburg hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Salzburg. Befolkningen var på  derav 99,7% tyskere.

7. Kärnten (inklusive Kanaldalen i dagens Slovenia) hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Klagenfurt. Befolkningen var på  derav 78,6% tyskere og 21,4% slovenere.

8. Tirol (inklusive Syd-Tirol, men uten Trentino) hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Innsbruck. Befolkningen var på 1,09 millioner derav  tyskere,  ladinere og  italienere.

9. Vorarlberg som også var den minste provinsen hadde et areal på  kvadratkilometer og hovedstaden var Bregenz. Befolkningen var på  derav 95% tyskere og 5% italienere.

10. Enklavene Iglau med et ett areal på 1 199,32 kvadratkilometer, Olmutz og Brünn som var tyskspråklige øyer innen det tsjekkiske området.

Litteratur 
 Bundesministerium für Unterricht (Hrsg.): Österreich, freies Land – freies Volk. Dokumente, Band 3. Österreichischer Bundesverlag, Wien 1957, OBV.
 Zbyněk A. Zeman: Der Zusammenbruch des Habsburgerreiches, 1914–1918. Verlag für Geschichte und Politik/Oldenbourg, Wien/München 1963, OBV. (Original: The break-up of the Habsburg Empire, 1914–1918. Oxford University Press, London/New York 1961, LOC).
 Rudolf Neck (Hrsg.): Österreich im Jahre 1918. Berichte und Dokumente. Verlag Oldenbourg, München 1968, OBV.
 Friedrich Funder: Vom Gestern ins Heute. Aus dem Kaiserreich in die Republik. Verlag Herold, Wien 1971³, OBV.
 Walter Goldinger, Dieter A. Binder: Geschichte der Republik Österreich, 1918–1938. Verlag für Geschichte und Politik, Wien 1992, ISBN 3-7028-0315-7.
 Karl Glaubauf: Die Volkswehr 1918–20 und die Gründung der Republik. Stöhr-Verlag, Wien 1993, ISBN 3-901208-08-9.
 Wilhelm Brauneder: Deutsch-Österreich 1918. Die Republik entsteht. Amalthea Verlag, Wien/München 2000, ISBN 3-85002-433-4.
 Norbert Leser: Eine Revolution, die keine war. Wiener Zeitung, 8. November 2008.

Historiske stater
Østerrikes historie
Tsjekkias historie
Stater og territorier etablert i 1918
Stater og territorier opphørt i 1919