Politigrader i Norge

Politigrader i Norge er grader brukt i Politi- og lensmannsetaten. Gradene er inndelt i høyere grader (politiembetsmenn) og lavere grader (polititjenestemenn). Vanligvis er det politijurister som innehar høyere grader, mens politiutdannede har lavere grader i politiet. Unntaket er stillingen politiinspektør, som de siste tiårene både har vært en juriststilling på mellomnivå og samtidig den høyeste stillingen som politiutdannede kunne oppnå. Det formelle kravet til juridisk utdannelse har nylig blitt opphevet også for andre høyere grader (med unntak av politiadvokat og politifullmektig), men det skjer bare unntaksvis at ikke-jurister utnevnes til stillinger på visepolitimesternivå og høyere. Selv om ikke-jurister kan ha høyere grader, er det bare jurister som har påtalemyndighet, dvs. rett til å lede etterforskningen i straffesaker og ta ut påtale. Dette aspektet medfører at det aller vanligste er at en jurist bekler politimesterstillingen.

Begynnerstilling for politiutdannede er politibetjent 1 (tidligere kalt konstabel). Begynnerstilling for politijurister ( dvs. jurister i politiet som også er en del av påtalemyndigheten) er politifullmektig. Etter minimum ett år ( i realiteten oftere nærmere to år  ) som politifullmektig kan politifullmektiger kvalifisere seg for stillingen som politiadvokat. Dette forutsetter blant annet at politijuristen har vært på kurs i regi av statsadvokatene og at juristutdanning ved Politihøgskolen er gjennomført og bestått. Videre er det en forutsetning at førststatsadvokaten ved det statsadvokatembete som det respektive politidistriktet hører inn under, har vurdert og funnet at politijuristen er faglig skikket til å kunne inneha utvidet påtalekompetanse. Ved denne vurderingene vektlegges både erfaring innen etterforskningsledelse og prosedyre. Etter to år som politijurist kan en eventuelt få advokatbevilling såfremt en blant annet har gjennomført og bestått det obligatoriske advokatkurset for jurister ved Juristenes Utdanningssenter.

Personer med høyere grader (fortrinnsvis politijurister) betegnes som politiembedsmenn  (da disse stillingene tradisjonelt var embeder, selv om det nå bare er stillinger på visepolitimesternivået og oppover som fortsatt er embeder). Personer med lavere grader betegnes som polititjenestemenn. Fagforeningen for jurister i politiet het Politiembedsmennenes Landsforening til 2008, da den skiftet navn til Politijuristene. Fagforeningen for polititjenestemenn er Politiets Fellesforbund.

De fleste ansatte i Politi- og lensmannsetaten har en grad, men på samme måte som i Forsvaret finnes det også en del sivilt ansatte, dvs. personer uten politigrader, herunder eksempelvis saksbehandlere, en del rådgivere og analytikere, økonomer/revisorer ansatt i Økokrim og akademisk ansatte ved Politihøgskolen. Disse har andre stillingstitler som ikke regnes som grader. Det er bare personer med politigrader (både høyere og lavere grader) som har alminnelig politimyndighet og som kan bære uniform.

Politigradshierarkiene varierer stort mellom land, og det er bare delvis mulig å sammenligne grader på tvers av landegrenser. De lavere gradene har stort sett direkte paralleller i mange andre land, mens det er svært uvanlig å ha påtalemyndigheten integrert i politiet slik Norge har.

Fra sommeren 2017 ble det innført en ny distinksjon for Politiinspektører som er driftsenhetsledere. Det vil si ledere for geografiske driftsenheter (GDE) eller funksjonelle driftsenheter (FDE). Graden heter også Politiinspektør, men distinksjonen har fire stjerner og eikeløv.

Fra 2021 ble loven om kjønnsnøytrale titler fullført i etaten, den gamle tittelen lensmann ble erstattet av politistasjonssjef, Sysselmannen på Svalbard ble til Sysselmesteren på Svalbard. Sistnevnte endring medførte at de lavere gradene med "sysselmann" som en del av tittelen ble endret tilsvarende.

Se også 
Grader i Storbritannias politi
Politigrader i Østerrike

Kilder 

Norsk politi
Norge