Verdenscupen i langrenn

]]
}}
Verdenscupen i langrenn er en årlig serie med konkurranser i langrenn som arrangeres av Det internasjonale skiforbundet (FIS). Den første offisielle verdenscup-sesongen for både menn og kvinner ble arrangert i 1982. Det ble arrangert uoffisielle verdenscuper for menn i sesongene fra 1973/1974 til 1980/81, og for kvinner i sesongene 1978/79 og 1980/81.

Historikk 

Antall renn per sesong har økt fra ti i den første sesongen i 1982, til det fra midten av 2000-tallet har blitt avviklet omtrent 30 renn årlig. I de årene det ikke er vinter-OL eller verdensmesterskap, kan det bli arrangert opptil 40 verdenscuprenn. De fleste rennene gås i Europa, særlig i Nord-Europa – Norge, Sverige, Finland og Russland og i Mellom-Europa – Tyskland, Frankrike, Sveits, Østerrike, Italia og Tsjekkia. Nord-Amerika, spesielt Canada, er også jevnlige arrangører av verdenscuprenn. 

Det deles ut poeng til de 30 beste i hvert individuelle renn etter en poengberegningstabell. I ordinære individuelle renn får vinneren 100 poeng, mens etappevinnere i Tour de Ski og andre mini-tourer, får 50 poeng. Sammenlagtvinneren av Tour de Ski får 400 poeng og det deles ut 200 poeng til sammenlagtvinnere av mini-tourer. Det deles også ut bonuspoeng etter innlagte spurter i enkelte renn med fellesstart. Utøverne som har samlet flest poeng gjennom sesongen, vinner verdenscupen sammenlagt og får verdenscuptrofeet, som er en krystallkule som veier 9 kg. Det kåres også vinnere av delkonkurranser, som distansecupen, sprintcupen, U23-cupen og nasjonscupene. Sammenlagtvinnere av delkonkurransene får en mindre krystallkule som veier 3,5 kg.

Dersom en sesong er avsluttet med to eller flere utøvere med lik høyeste poengsum, blir utøveren med flest seire i enkeltrenn kåret til vinner. Dette har kun skjedd én gang, da Bente Martinsen vant verdenscupen i langrenn 1998/99 sammenlagt foran Stefania Belmondo. Begge hadde 768 poeng, men Martinsen vant verdenscupen da hun hadde sju rennseire mot Belmondos to. 

Tidligere ble det delt ut verdenscup-poeng i renn som ble arrangert i forbindelse med verdensmesterskap og vinter-OL, men mesterskapsrennene inngår ikke lenger i verdenscupen. Vinter-OL 1994 var siste gang det ble det utdelt verdenscup-poeng i olympiske renn, og Ski-VM 1999 var siste gang i verdensmesterskap.

Verdenscupene    
Det arrangeres cuper i flere kategorier for både menn og kvinner. 
Sammenlagt — De utøverne som har samlet flest poeng sammenlagt i individuelle renn gjennom hele sesongen. Samtlige renn er tellende.
Distanse — De utøverne som har samlet flest poeng i distanserenn, hovedsakelig arrangeres:
10 km, 15 km, 30 km og 15 km skiatlon for kvinner
15 km, 30 km, 50 km og 30 km skiatlon for menn
Distanserennene arrangeres enten i klassisk- eller fri teknikk. 
Det varieres mellom intervallstarter, jaktstarter og fellesstarter. 
Resultater fra samtlige individuelle distanserenn er tellende. 
Sprint — De utøverne som har samlet flest poeng i sprintrenn, hovedsakelig arrangeres:
1,2 km for kvinner
1,2 km eller 1,5 km for menn
Sprintrennene arrangeres enten i klassisk- eller fri teknikk.
Resultater fra samtlige individuelle sprintrenn er tellende.
U23 — De utøverne som er 23 år eller yngre som har samlet flest poeng sammenlagt i individuelle renn gjennom hele sesongen. Samtlige renn er tellende.
Nasjonscup for menn — En nasjons samtlige mannlige utøveres poeng fra individuelle renn legges sammen med nasjonens oppnådde poeng fra stafetter (4 x 10 km (ev. 4 x 7,5 km) og sprintstafetter).
Nasjonscup for kvinner — En nasjons samtlige kvinnelige utøveres poeng fra individuelle renn legges sammen med nasjonens oppnådde poeng fra stafetter (4 x 5 km og sprintstafetter).
Nasjonscup sammenlagt — Samtlige poeng oppnådd av en nasjons utøvere i individuelle renn og stafetter, både menn og kvinner, legges sammen.

Verdenscupen sammenlagt

Menn 

¹ Uoffisiell verdenscup
² Prøve-verdenscup

Kvinner 

¹ Prøve-verdenscup

Sprintcupen

Menn

Kvinner

Distansecupen

Menn 

1. Langdistansecup; distanser 30 km og lenger.
2. Mellomdistansecup; distanser på 10 og 15 km.

Kvinner 

1. Langdistansecup; distanser 15 km og lengre.
2. Mellomdistansecup; distanser på 5 og 10 km.

U23-cupen

Menn

Kvinner

Nasjonscupen 
Alle mannlige og kvinnelige utøveres resultater teller i nasjonscupen.

Mestvinnende utøvere

Verdenscupvinnere, sammenlagt

Seiere i verdenscuprenn 
Oppdatert per Verdenscupen i langrenn 2021/22

Menn

Kvinner

Nasjonsvis

Statistikk, verdenscuprenn 
Oppdatert per Verdenscupen i langrenn 2021/22

Flest pallplasseringer totalt, menn

Flest topp 10-plasseringer totalt, menn

Flest individuelle renn, menn

Flest pallplasseringer totalt, kvinner

Flest topp 10-plasseringer totalt, kvinner

Flest individuelle renn, kvinner

Statistikk, beste utøvere - sesonger 
Oppdatert per Verdenscupen i langrenn 2021/22

Flest seiere samme sesong, menn

Flest topp 3 samme sesong, menn

Flest poeng samme sesong, menn

Størst seiersmargin totalt, menn

Flest seiere samme sesong, kvinner

Flest topp 3 samme sesong, kvinner

Flest poeng samme sesong, kvinner

Størst seiersmargin totalt, kvinner

Verdenscup-rekorder 
Oppdatert per Verdenscupen i langrenn 2021/22

Menn 

Kilde:

Kvinner 

Kilde:

Poengberegninger 

Tabellene viser poengberegningen som ble innført sesongen 2022/2023. Den første tabellen viser beregning av individuelle poeng. I tillegg til distanse- og sprintrenn deles det ut poeng etter sprintprologene, lagsprintene og stafettene. Det beregnes dermed både individuelle poeng og nasjonscup-poeng i lagsprinter og stafetter, men miks-stafettene gir ikke individuelle poeng da de kun er tellende i nasjonscupene.

Individuelle poeng

Nasjonscup-poeng

Tidligere poengberegninger 
2006/2007 – 2021/2022
Individuelle renn

¹Alle distanse- og sprintrenn som ikke er en del av Nordic Opening Tour, Tour de Ski eller verdenscupfinalen.
I verdenscupen totalt teller samtlige renn i alle individuelle øvelser.

Bonuspoeng i fellesstarter

I fellesstarter deles det ut bonuspoeng etter innlagte spurter. Avhengig av løpets lengde er det lagt inn én til seks spurtpunkter. De ti første som passerer et spurtpunkt får ekstra verdenscuppoeng etter følgende tabell:

Stafetter

Stafetter teller kun med i nasjonscupen. Nasjonscupen inkluderer samtlige individuelle resultater og stafettresultater for begge kjønn. 
Hver nasjon kan ha to tellende lag i sprintstafetter og ett i andre stafetter.

Eldre poengberegninger
1981/1982 – 1984/1985, 1985/1986 – 1991/1992 og 1992/1993 – 2005/2006

Arrangørsteder 

a.  Tsjekkoslovakia til 1992.
b.  Sovjetunionen til 1991.
c.  Jugoslavia til 1991.
d.  Leningrad til 1991.

Verdenscupfinaler 

 2007/08 – Bormio, Italia
 2008/09 – Stockholm / Falun, Sverige
 2009/10 – Stockholm / Falun, Sverige
 2010/11 – Stockholm / Falun, Sverige
 2011/12 – Stockholm / Falun, Sverige
 2012/13 – Stockholm / Falun, Sverige
 2013/14 – Falun, Sverige
 2014/15 – ikke arrangert
 2015/16 – Ski Tour Canada 2016
 2016/17 – Quebec, Canada
 2017/18 – Falun, Sverige
 2018/19 – Quebec, Canada
 2019/20 – Canmore, Canada – avlyst på grunn av koronaviruspandemien
 2020/21 – Beijing, Kina – avlyst på grunn av koronaviruspandemien
 2021/22 – Tjumen, Russland – avlyst på grunn av Russlands invasjon av Ukraina 2022

Privat verdenscup 1969–1973 
Vladimir Pacl fra Tsjekkoslovakia hadde tidligere vært formann i FIS' langrennskomité, og ønsket at FIS skulle arrangere verdenscup i langrenn, slik de hadde startet med i 1967 i alpint. FIS stemte ned forslaget, og Pacl startet derfor en privat verdenscup i 1969.

Se også 
 Oversikt over idrettsutøvere som har representert Norge i verdenscupen i langrenn

Referanser

Eksterne lenker
 
 Lister og tabeller over verdenscupen for kvinner (tysk/engelsk)
 Lister og tabeller over verdenscupen for menn (tysk/engelsk)

 
Repeterende arrangementer etablert i 1973
Repeterende arrangementer etablert i 1981