alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Carl Sagan

Carl Edward Sagan (født 9. november 1934, død 20. desember 1996) var en amerikansk astronom, kosmolog, astrofysiker, astrobiolog, forfatter og vitenskapsformidler. For mange er han best kjent som vitenskapspopulariserer fra flere TV-serier og bøker. Han var en pioner innen eksobiologi, og var en talsmann for leting etter utenomjordisk liv.

I løpet av sitt liv publiserte Sagan over 600 vitenskapelige artikler, og var forfatter, medforfatter eller redaktør av over 20 bøker. Han jobbet for å fremme skeptisk tenking, humanisme og den vitenskapelige metode.

Han er verdensberømt for sine populærvitenskapelige bøker, og som medforfatter av TV-serien Cosmos. Cosmos var det mest sette program på den amerikanske allmennkringkastingskanalen PBS, og en tilhørende bok ble utgitt. Han skrev også science fiction-romanen Contact, som filmen av samme navn fra 1997 med Jodie Foster i hovedrollen var basert på. 

Sagan brukte og hadde et engasjert forhold til cannabis. I 1971, under pseudonymet «Mr. X», skrev han et essay om å røyke cannabis i boken «Marihuana Reconsidered».
 Her forklarte han at cannabis har inspirert noe av hans arbeid og forsterket sensuelle og intellektuelle opplevelser. Etter Sagans død avslørte hans venn Lester Grinspoon Mr. Xs virkelige identitet til Sagans biograf. Videre har hans kone Ann Druyan engasjert seg i styret til NORML, en organisasjon som kjemper for legalisering av cannabis.

Han var professor i astronomi ved Cornell University i brorparten av sin karrière. Han var gift tre ganger og hadde fem barn.

Sagan døde av lungebetennelse 20. desember 1996, 62 år gammel.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
 

Astronomer fra USA
Sakprosaforfattere fra USA
Science fiction-forfattere fra USA
Humanister
Cannabisaktivister fra USA
Personer fra New York City
Artikler i astronomiprosjektet
Professorer ved Cornell University
Aktivister fra USA
Skeptikere
Urea

Urea (urinstoff, karbamid) CON2H4 er en organisk forbindelse av stoffgruppen amider.

Organisk forbindelse
I dyr som lever på land dannes stoffet ved nedbrytning av proteiner, der aminogruppen gjøres om til urea for å hindre den i å danne den giftige forbindelsen ammoniakk (NH3). Enkelte fisk, voksne amfibier og alle pattedyr danner urea, og skiller det ut gjennom urinen før den når høye konsentrasjoner i blodet. Omdanningen av ammoniakk til urea skjer i leveren, og ureaen skilles ut av blodet i nyrene. Hos andre dyregrupper dannes andre nitrogenholdige forbindelser.

De fleste dyr som lever i vann danner ammoniakk som lett diffunderer ut i vannet på grunn av den høye løsligheten. Urea dannes hos en del virveldyr i saltvann og beholdes i blodet for å øke det osmotiske trykket siden havvann ellers er saltere enn dyrets kroppsvæsker. Dette gjelder bruskfisker, primitive beinfisker og det eneste amfibiet som lever over lengre perioder i brakk- og saltvann, frosken Fejervarya cancrivora. Fugler og nålevende krypdyr danner i stedet urinsyre, som ikke er vannløselig.

Industriell bruk
Stoffet brukes bl.a. som gjødsel og i hudkrem. Det kan utvinnes av urin og det var den første organiske forbindelsen som ble fremstilt kunstig i laboratoriet. Det skjedde ved oppvarming av en løsning med ammoniumcyanat (NH4CNO). I dag produseres urea i store mengder, ved direkte reaksjon mellom ammoniakk (NH3)og karbondioksid (CO2).

Yara produserer urea som halvfabrikata og for sin egen produksjon av kunstgjødsel.

Om urea utsettes for høye temperaturer deles det opp i ammoniakk og karbondioksid. Urea brukes i AdBlue, hvor den brukes som en tilsettning til avgassene, via en dyse i eksosanlegget. Adblue består av vann og 32,5 % urea. Urealøsning er ikke brennbart. Urea brukes også av Dynea i produksjon av sponplatelim ved reaksjon med formaldehyd.

Referanser

Gjødsel
Amider
ATC D02A
Biomolekyler
Renate Groenewold

Renate Titzia Groenewold (født 8. oktober 1976 i Veendam) er en nederlandsk skøyteløper.

Hun vant sølv på 3000 meter under OL 2002 i Salt Lake City, og oppnådde samme plassering på samme distanse fire år senere under OL 2006 i Torino.

I 2004 ble hun allround-verdensmester.

Personlige rekorder

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 
  Renate Groenewold på SpeedskatingResults.com
  Renate Groenewold på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
  Renate Groenewold på www.isu.html.infostradasports.com
 
Bilder
  Bilder av Renate Groenewold på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com

Nederlandske skøyteløpere
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Enkeltdistanse
Olympiske sølvmedaljevinnere for Nederland
Olympiske sølvmedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Medaljevinnere under Vinter-OL 2002
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 2002
Skøyteløpere under Vinter-OL 2002
Medaljevinnere under Vinter-OL 2006
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 2006
Skøyteløpere under Vinter-OL 2006
Deltakere for Nederland under Vinter-OL 2010
Skøyteløpere under Vinter-OL 2010
Deltakere for Nederland i enkeltdistanse-VM på skøyter
Nederlandske mestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Nederlandske mestere i hurtigløp på skøyter – Enkeltdistanse
Personer fra Veendam
Artikler i skøytesportprosjektet
Fødsler i 1976
Kunnskapsforlaget

Kunnskapsforlaget ANS er et norsk forlag som ble opprettet i 1975, og som hovedsakelig har utgitt leksika, oppslagsverk og ordbøker. Forlaget ble etablert for å utgi Store norske leksikon; dets viktigste produkter i dag er de «blå ordbøkene», både i papirutgaver og som elektroniske tjenester (se Ordnett). 

Kunnskapsforlaget var opprinnelig eid av forlagene Aschehoug og Gyldendal Norsk Forlag med halvparten hver, men i september 2018 overtok Gyldendal Norsk Forlag hele eierposten.

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Forlag etablert i 1975
Merete Berg Toreg

Merete Berg Toreg (født 12. januar 1957) er en norsk billedkunstner og grafisk designer.

Biografi 
Toreg har utdannelse fra Statens håndverks- og kunstindustriskole i Oslo (1976-79) og Statens lærerhøgskole i forming (1979-1981). 

Hun arbeidet tidligere som fri billedkunstner, blant annet med billedvev og fotografering, men jobber nå særlig med bokdesign. Hun bor og arbeider i Oslo.

Toreg er datter av den danske filmklipperen Edith Toreg (1921-2003) og filmkunstneren Arnljot Berg (1931-1982). Hun er halvsøster til Anne Vinterberg.

Utstillinger 
Separatutstillinger
Møre og Romsdal Kunstnersenter 1987 
Kollektivutstillinger
Høstutstillingen 1982, 1983, 1985 og 1992
Vestlandstustillingen 1982 og 1984
Tekstil 88
Schæffergården København 1988
Mikkeilin taidemuseo Finland 1992
Vikerødgården 1997

Stipend 
Billedkunstnernes Hjelpefond 1986
Vederlagsfondet 1988

Innkjøpt 
 Tekstil utsmykking på Myrvåg sjukeheim, Møre og Romsdal (Norsk kulturråd)
 Tekstil utsmykking på Volda lærarhøgskule (Utsmykkingsfondet for offentlige bygg)

Referanser

Eksterne lenker 
 Om Merete Berg Toreg på kulturnett.no
 Om designlaboratoriet

Norske grafiske designere
Fødsler i 1957
Cicignon

Cicignon er en bydel i Fredrikstad på vestsiden av Glomma, vis-à-vis Gamlebyen. Den er oppkalt etter general Johan Caspar de Cicignon, som var guvernør i Fredrikstad fra 1677.

I bydelen ligger Cicignon barne- og ungdomsskole, Fredrikstad jernbanestasjon, tjenesteboligen til biskopen i Borg bispedømme, Fredrikstad metodistkirke, Sykehuset Østfold Fredrikstad og Fredrikstad Bibliotek.

Fredrikstads geografi
Kampen

Kampen er et strøk i Oslo, mellom Tøyen, Ensjø, Vålerenga og Galgeberg i bydel Gamle Oslo. Tidligere lå Kampens friluftsbad her, på tomten bak Kampen skole.

Historie

Navnet kan komme av «kamp», fjellknaus, men enkelte mener at navnet kommer fra campement som betegnelse på militærleir. På 1700-tallet holdt Borgervæpningen sine øvelser her. Området tilhørte gården Bergsløkken og Oslo ladegård før det ble utstykket i 1820. En trehusforstad oppsto mellom byutvidelsene i 1859 og 1878, og Kampen ble innlemmet i Christiania i 1878. En del av trehusbebyggelsen brant i 1879, og ble erstattet av murgårder. Nordre del av Kampen (tidligere Kristiania stålverk) er dominert av murgårder fra 1930-årene. Den gamle trehusbebyggelsen utgjør likevel en stor og karakteristisk del av bebyggelsen. Riving og nybygging i Brinken i 1980-årene var omstridt.

I 1920-årene var det så mange kommunister som bodde på Kampen, at stedet fikk kallenavnet «Petrograd».

13. april og 14. april 1878 stod et slag mellom arbeidere, politi og soldater på Kampen. Slaget omtales ofte som Onsumslaget.

På 1900-tallet ble stedsnavnet Kampen også brukt om områdene mellom det nåværende Tøyensenteret og Åkeberg. Idrettsanleggene på Jordal ligger mellom Kampen og Vålerenga/Galgeberg. 

Fra 1900 til 1960 gikk det trikkelinje over Kampen. Kampen betjenes per 2021 av buss 60 (Vippetangen–Tonsenhagen). Nærmeste t-banestasjoner er Ensjø og Tøyen.

Kjente kampianere 
 Kristoffer Kompen, trombonist 
 Thorbjørn Egner, forfatter
 Jon Bing, forfatter, dr. juris
 Helga Helgesen, folkeopplyser
 Henrik Langeland, forfatter
 Einar Rose, skuespiller
 Knut Steen, billedhugger
Robert Lorange, arkitekt
 Sven Nordin, skuespiller
 Petter Wettre, saksofonist
 Tellef Kvifte, professor i musikkvitenskap
 Rob Waring, vibrafonist
 Kjell Bækkelund, pianist
 Knut Johannesen, skøyteløper
 Rudolf Gundersen, skøyteløper
 Olsenbanden, skapsprengere
 Jon Herwig Carlsen, TV-kommentator

Referanser

Eksterne lenker 

 Tøyen Nedre Kampen Vel
 Kampen Vel
 Kampen skole
 Kampen Bydelshus
Historie 
 Kampen historielag
 Kampens historie 1200-1865
 Informasjon om Kampen kirke
 Oslo byarkivs fotosamling med søk på "Kampen"
 Oslo byarkivs flyfotosamling med søk på "Kampen"
 Digitalarkivet.no sin oversikt over kirkebøker fra Kampen
 1200 år gammelt sverd funnet på Kampen
 Historiske flyfoto over Kampen

Kulturaktiviteter
 KØBB – Kampen Økologiske Barnebondegård
 Sjakklubben Kampen på Brettet
 Kampenjazz
 Kampen bistro
 Kampen skoles musikkorps
 Kampen Janitsjarorkester
 Kampen Barne- og ungdomsteater
 

Kampen (Oslo)
Helga Helgesen

Helga Bernhardine Helgesen (født 16. mars 1863 i Hønefoss, død 30. mars 1936 i Oslo) var norsk lærer og kokebokforfatter, og en pioner i arbeidet med å få faget skolekjøkken inn på timeplanen i norsk skole.

Karriere
Hun var lærer på Kampen skole fra 1889. Hun var vokst opp på Norderhov, hadde tatt middelskoleeksamen og arbeidet en tid som guvernante. I 1887 tok hun lærerinneeksamen på Nissen pikeskole og begynte som lærer på Tøyen før hun kom til Kampen.

Helgesen var utvilsomt et menneske rikt utstyrt med sosial samvittighet og innsikt, og i møtet med den fattige arbeiderbefolkningen på Kampen, med under- og feilernærte unger, grodde tanken om hvordan hun som et velutdannet menneske kunne hjelpe til å bedre forholdene.

Allerede i 1890 hadde Dorothea Christensen satt i gang skolekjøkkenundervisning i Sandefjord, og Helga Helgesen hadde lest Christensens artikler om forsøket. For Helgesen stod det nok klart at det viktigste var å lære jentene «huslig økonomi», som hun selv kalte faget. Og med støtte fra overlærer Tellefsen sendte hun inn søknad om å få igangsette skolekjøkkenundervisning på Kampen skole. Søknaden ble ikke imøtekommet av skolemyndighetene. 

Helgesen sørget deretter for å bedre sine kunnskaper i faget, hun dro til Glasgow og utdannet seg, og i 1891 ble forsøksundervisning begynt på Kampen skole. I 1892 satte hun i gang «Statens kurs til utdannelse av skolekjøkkenlærerinner», også på Kampen, noe som la grunnlaget for statens lærerskole i husstell på Stabekk fra 1909. I 1894 utga hun sammen med Dorothea Christensen og Margrethe Christensen Kogebog for folkeskolen og hjemmet.

Kvinnesak
Hun var hovedstyremedlem i Norsk Kvinnesaksforening i 1890-årene.

Æresbevisninger

Hun har fått en egen plass i Oslo oppkalt etter seg, etter at Helga Helgesens gate skiftet navn til Jordal terrasse. Plassen ligger ved foten av Enerhaugen i krysset mellom Åkebergveien og Grønlandsleiret.

Referanser

Eksterne lenker 
 Temahefte fra Oslo kommune om Helga Helgesen
 Eksempler på oppskrifter
 Oslo byarkivs fotosamling med søk på "Kampen"
 Kampen skole
 Digitaliserte bøker av Helgesen på NBdigital.

Norske sakprosaforfattere
Personer fra Ringerike kommune
Medlemmer av Norsk Kvinnesaksforening
Cupvinnercupen i fotball for menn

Cupvinnercupen var en europeisk fotballturnering for vinnerne av nasjonale cupturneringer. Turneringen ble først arrangert sesongen 1960/1961, og sist i 1998/1999, da den ble slått sammen med UEFA-cupen, nå kjent som Europaligaen.

Vinnere

Norske spillere i finalen 
Oppdatert 16. mai 2018

Følgende nordmenn har spilt i finalen. Spillere som har sittet på innbytterbenken gjennom hele kampen er ikke tatt med.

Norske klubber i utslagsrundene
Av de gangene norske lag kom langt i turneringen kan følgende nevnes:
 I 1968-69 nådde Lyn kvartfinalen, hvor de ble slått ut av FC Barcelona
 I 1996-97 nådde Brann kvartfinalen, hvor de ble slått ut av Liverpool FC

Eksterne lenker 
Oversikt hos Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation for hvert år (en)

Internasjonale fotballturneringer
UEFA
Svein Tore Bergestuen

Svein Tore Bergestuen (født 19. april 1974 på Jevnaker) er en norsk kommunikasjonsrådgiver, forfatter og foredragsholder. Inntil høsten 2016 var han politisk rådgiver for Arbeiderpartiets nestleder Hadia Tajik, men valgte å slutte i jobben etter et drøyt år. Før det kom han fra stillingen som seniorpartner i konsulentselskapet Varde Hartmark. Han har tidligere arbeidet som kommunikasjonsdirektør, kommunikasjonsrådgiver, journalist og programleder. Han har også være fjellklatrer-instruktør.

Biografi 
Bergestuen har grunnfag i sosiologi og psykologi fra Universitetet i Bergen. Han startet som reporter i TV 2 i 1995. Han ble så programleder for Sytten Tretti på P4 i 2000. I 2004 ledet han aktualitetsprogrammet 19:30 på TVNorge som ble tatt av etter 40 sendinger gjennom ti uker. Deretter arbeidet han ett år i Amnesty International Norge før han begynte som programleder for Nyhetspuls 17 i Kanal 24. I mars 2006 ble han ansatt som nyhetsredaktør i nyhetsmagasinet Ny Tid. I 2007 var han tilbake som programleder for Kanal 24s morgensending. I 2008 gikk han fra jobben som programleder i Kanal 24s morgensending Bergestuen DIREKTE, for å bli informasjonsrådgiver i Geelmuyden.Kiese. Fra høsten 2010 til 2014 satt han i TVNorges ledergruppe som kommunikasjonsdirektør. 

Bergestuen var perioden 2006–2011 gift med artisten og programlederen Berit Boman som han har ett barn med. Før det var han gift med TV 2-journalist Åse Linda Tynning, ekteskapet ble avsluttet i 2004. Begge hadde da etternavnet Tynning-Bergestuen. Han er også utdannet klatreinstruktør og driver med fjellklatring.

I 2008 utga Bergestuen boken Slike menn forlater ikke konene sine (Kagge forlag), en roman med utroskap som tema. I 2009 ga han ut dokumentarboken Radiokrigen (Font) sammen med Bjørn Eckblad og i 2012 skrev han dobbelbiografien om alpinistene Kjetil André Aamodt og Lasse Kjus, Aamodt og Kjus. 35 år som konkurrenter. Og brødre. (Kagge forlag) og i 2014 ga han ut Norges 100 største sportsøyeblikk, (Kagge forlag) sammen med sportsjournalist Morten Stokstad. I 2018 ga han ut boka I krig og ensomhet (Kagge forlag) om krigsfotografen Harald Henden. Bergestuen var også fast foreleser ved Institutt for Journalistikk i Fredrikstad.

Fra 2011 har han vært fast ordstyrer på den internasjonale pressekonferansen til Nobels fredspriskonsert, hvor skuespillere som Helen Mirren, Sarah Jessica Parker, Gerard Butler og Claire Danes har vært programledere. I dag (2016) driver han rådgivning i eget selskap.

Sammen med Eva Sannum og  begynte han i 2020 som programleder i podkast-serien Tut & Mediekjør som fokuserer på presseetikk.

Referanser

Eksterne lenker 
  Svein Tore Bergestuens nettsted

Norske radiojournalister
TV 2-journalister
Programledere for TVNorge
Personer tilknyttet Geelmuyden.Kiese
Norske romanforfattere
Norske sakprosaforfattere
Norske fjellklatrere
Personer fra Jevnaker kommune
Norske kommunikasjonsfolk
Jyder

Jyder var et germansk folkeslag i Jylland i Danmark, og er også dagens betegnelse for innbyggerne i Jylland.

Historisk var Jylland (latin Iutum) halvøya i moderne Danmark, og strakte seg sørover i Sydslesvig og deler av kysten av østlige Friesland.

Historie 
På samme måte som det finnes ulike måter å avgrense det jyske landskapet finnes det også ulike definisjoner på folkenavnet jyde. Jydene bodde Jylland ned til Ejderen, Trenen og Egernførdefjorden. Etter dannelsen av hertugdømmet Slesvig har ikke begrepet alltid innbefattet befolkningen sør for Kongeå (slesvigere eller sønderjyder). Den sønderjyske dialekt har dog mer til felles med de nørrejyske dialekter enn med dialektene på øyene.

Den angelsaksiske skribenten Beda plasserer hjemlandet til jydene på den andre siden av anglerne relativt til sakserne, noe som skal bety på den nordlige siden av Jylland. Den romerske historikeren Tacitus portretterer et folk kalt eudosene som levde nord i Jylland og disse kan ha vært de senere Iutae. Jydene kan også ha vært identifisert med eotenaene (ēotenas) som var involvert i den frisiske konflikten med danene som er beskrevet i Finnsborgstriden, et poetisk fragment som også gjentas i diktet Beowulf (linjene 1068–1159). Andre har tolket ēotenas som jotner («ettins» på engelsk), i betydningen kjemper eller troll. Det kan også være en kjenning for «fiender».

Da jorden på den jyske halvøya og sørover omkring år 500 var utpint og hedene bredte seg og landet ikke lenger kunne brødfø så mange som tidligere ble jydene, sammen med germanske stammer som anglere og saksere, en del av folkevandringen til Britannia, hvor de etterhvert la grunnlaget til den angelsaksiske sivilisasjon.

Etter at store grupper med jyder var dratt til England var det enkelt for danene å erobre Jylland. Det var meget lite av reelle verdier da det meste besto av heder. Det er de sist ankomne som skriver historien og det er deres runesteiner som ble reist.

Eksterne lenker 
 Jysk ordbok
 Yorkhire Folk-Talk – en engelsk side som beskriver sammenhengen mellom det danske og det engelsk språk

Germanske folkeslag
Dansker
Myren gård

Myren gård er en herskapelig gård med parkmessig opparbeidet hageanlegg i bydelen Vågsbygd i Kristiansand. Dagens bygninger er satt opp som lystgård i Sveitserstil, uten noen landbruksfunksjon. Gården ble kjøpt av Kristiansand kommune i 1964. Området har vært bosatt helt fra yngre steinalder. I 1764 ble Myren skilt ut fra gården Fiskå som husmannsplass. Den opprinnelige husmannsplassen står ikke lengre på stedet.

Konsul Johan Heinrich Wild kjøpte eiendommen i 1854 for 1 600 spesidaler. Fra 1854 til 1856 ble den nåværende gårdsbygningen reist i sveitserstil. I første omgang var stedet beregnet som sommersted. I tillegg til hovedhuset på to etasjer er det et langstrakt uthus og bryggerhus som rammer inn tunet. Hovedhuset er satt på en steinmur som er en meter tykk. Myren ble benyttet som helårsbolig av eierne fra 1930 og fram til kommunen overtok anlegget i 1964.

Hovedhuset er stokkebygd og sies å være et av de fineste sveitserhus nord for Alpene. Inventaret er hovedsakelig fra perioden 1860 til 1930. Rommene er vakre og herskapelige og inneholder en del inventar og malerier fra tidligere eiere.  Kunstsamlingen omfatter et større maleri av Marcus Grønvold fra 1883 med tittelen Nonner i cistercienserklosteret Zu Seligenthal, Landshut, i ferd med å pynte klosteret. Videre inneholder samlingen et maleri av L. Bertini med motiv fra Venezia. Driftsbygningen benyttes av Myren Grafikk, som har verksteded som er utstyrt for høytrykk (flatdalspresse), dyptrykk, litografi og silketrykk.

Parkanlegget
Hageplanen ble utarbeidet av gartner Poul Holst Poulsson i 1860 i engelsk landskapsstil, og hagen og parken rundt gården er fredet. I 1867 ble gartner Anders Fredrik Almgren hentet fra Sverige for å forestå opparbeidelsen. Området ble omskapt fra myr til hage ved hjelp av ballastmasse fra seilskuter som la til ved gårdens brygge. Med disse massene fulgte også eksotiske planter og frø som trivdes i det sydnorske klimaet. Dessuten var eieren svært opptatt av å plante og drive frem sjeldne arter. Parken har derfor en flora som normalt bare finnes på sydligere breddebrader. 

Parken på Myren har et eget område med rhododendron. I hagen vokser dessuten Sequoia gigantea (som er det største nåletre som finnes) samt andre Sequoia-arter, flikbladet lønn, svartfuru, ekte valnøtt, lind, bøk, lerk, rogn, pil og japansk kirsebærtre. Hagens form er uendret siden den ble anlagt og har 35 forskjellige plantegrupper. Hagen er på 32 mål. Den er åpen for besøkende hele året.

Eksterne lenker 

 Myren gård og rhododendronpark (Kristiansand Parkvesen)
 Foreningen Myrens venner  Hjemmeside
 Myren gård www.visitnorway.no
 Myren Grafikk

Lyststeder i Agder
Parker i Kristiansand
Gårder i Kristiansand
Harlem

For artikkel om den norske slekten, se Harlem (slekt)

Harlem er en del av Manhattan i New York City, i første rekke kjent som et senter for afroamerikansk kultur og forretningsvirksomhet. Navnet brukes enkelte ganger om hele området nord for Central Park. 

Harlem strekker seg fra East River i øst til Hudsonelven i vest. I nord møter Harlem nabolaget Washington Heights ved 155th Street, mens den sørlige avgrensningen er mer irregulær. Central Harlem begynner på 110th Street ved nordenden av Central Park, Spanish Harlem strekker seg på østsiden helt ned til 96th Street, mens nabolaget Morningside Heights ligger vest for Morningside Avenue og sør for 125th Street. Harlem har en interresant multikulturell historie. Det var først jøder og italienere som bosatte seg i Harlem. Senere i 20 tallet begynte afroamerikanere å bosette seg i området. 

Harlem deles videre i tre hoveddeler: Central, East og West.

 Central Harlem er området mellom 5th Avenue og St. Nicholas Avenue
 West Harlem er området vest for St. Nicholas Avenue og inneholder nabolagene Hamilton Heights, Sugar Hill og Manhattanville. 
 East Harlem er området øst for 5th Avenue og kalles også Spanish Harlem

Nabolag på Manhattan
Lee Kang-seok

Lee Kang-seok (født 28. februar 1985 i Uijeongbu i Gyeonggi i Sør-Korea), er en sørkoreansk skøyteløper.

I Vinter-OL 2006 tok han bronse på 500 m og med det også sin første olympiske medalje.

I 2007 vant han gull på 500 meter under VM enkeltdistanser i Salt Lake City, og satte samtidig ny verdensrekord med tiden 34,25.

Han deltok hurtigløp under Vinter-OL 2010 i Vancouver i Canada i øvelsen 500 meter, der han endte på 4.-plass.

Meritter 
 Bronse, 500 m OL 2006
 Verdensmester på 500 m VM enkeltdistanser 2007

Personlige rekorder

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Lee Kang-seok på SpeedskatingResults.com (personlige rekorder og resultater)
  Lee Kang-seok på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
  Lee Kang-seok på www.isu.html.infostradasports.com
 
 
 
 
Bilder
  Bilder av Lee Kang-seok på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com

Sørkoreanske skøyteløpere
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Enkeltdistanse
Olympiske bronsemedaljevinnere for Sør-Korea
Olympiske bronsemedaljevinnere i hurtigløp på skøyter
Medaljevinnere under Vinter-OL 2006
Deltakere for Sør-Korea under Vinter-OL 2006
Skøyteløpere under Vinter-OL 2006
Deltakere for Sør-Korea under Vinter-OL 2010
Skøyteløpere under Vinter-OL 2010
Deltakere for Sør-Korea under Vinter-OL 2014
Skøyteløpere under Vinter-OL 2014
Deltakere for Sør-Korea i enkeltdistanse-VM på skøyter
Tidligere verdensrekordholdere i hurtigløp på skøyter
Personer fra Gyeonggi
Artikler i skøytesportprosjektet
Fødsler i 1985