alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ketalaks

Ketalaks (Oncorhynchus keta), som også kalles hundelaks, er en laksefisk i slekten stillehavslaks.

Den kan bli opptil 100 cm lang og 15,9 kg, men vanlig vekt er 3–7 kg. Benevnelsen hundelaks har den fått på grunn av sine hundelignende tenner. Den er utbredt i det nordlige Stillehavet fra San Francisco til Hokkaido og Amur og finnes også i Nordishavet fra Mackenzie i Canada til Lena i Sibir.

Arten er satt ut i Beringhavet, Kvitsjøen og Det kaspiske hav. Enkelte eksemplarer er funnet i Norge. Siste sikre funn var i Finnmark i 1977, men det er også et usikkert funn fra Møre og Romsdal i 1990.

I Norsk svarteliste 2007 var ketalaks vurdert til høy risko, men i Fremmedartslista 2018 er den ikke vurdert ettersom den sannsynligvis ikke kommer til å etablere seg i Norge i løpet av 50 år.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Laksefisker
Arter som tidligere har stått på Norsk svarteliste
Fisker formelt beskrevet i 1792
Dyr formelt beskrevet av Johann Julius Walbaum
Krossved

Krossved (vitenskapelig navn Viburnum opulus) er en busk i moskusurtfamilien. Den kan bli 3-5 meter høy. Det er de små hvite blomstene i midten som setter frukt, de store ytterst er sterile. Krossved har røde steinfrukter. Hele planten er giftig. Bladene ligner lønneblad, og de får en fin, rød høstfarge. Busken sprer seg ofte med rotskudd og rotslående grener.

Busken vokser vilt i Norge opp til Nordland. Artsepitetet opulus kommer fra navnet på et tre hos den romerske forfatteren Varro.

Kilder 
 Den virtuella floran: Viburnum opulus

Eksterne lenker 
 

Krossvedslekta
Planter formelt beskrevet i 1753
Norges flora
Danmarks flora
Planter formelt beskrevet av Carl von Linné
Vulviktunnelen

Vulviktunnelen er en vegtunnel på riksvei 70 i Tingvoll kommune i Møre og Romsdal. Tunnelen er 250 m lang.

Riksvei 70
Veitunneler i Møre og Romsdal
Introduksjonsår ikke oppgitt
Tunneler åpnet i 1965
Kansdaltunnelen

Kansdaltunnelen er en 181 meter lang veitunnel på riksvei 70 i Tingvoll kommune i Møre og Romsdal.

Se også 

Gyltunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge

Referanser

Riksvei 70
Veitunneler i Møre og Romsdal
Introduksjonsår ikke oppgitt
Tunneler åpnet i 1965
Blålyng

Blålyng (vitenskapelig navn Phyllodoce caerulea) er en plante i Lyngfamilien. Det vitenskapelige navnet har den fått fra gresk mytologi – Phyllodoce var en sjønymfe. Planten har rødfiolette blomster som etter hvert går mer over i blått (caeruleus betyr mørkeblå). Den blomstrer i juni-juli, og produserer frøkapsler. Bladene er smale og vintergrønne.

Blålyng vokser i fjelltraktene i sør og helt ned til fjæra ved Nordkapp.

Eksterne lenker 
 
 Den virtuella floran: Phyllodoce caerulea

Lyngfamilien
Norges flora
Henriette Nilsen

Henriette Nilsen (født 4. mai 1981) er en norsk illustratør og grafisk designer. 

Henriette Nilsen er utdannet i Visuell kommunikasjon ved Kunsthøyskolen i Oslo i perioden 2005-2008. Hun jobber hovedsakelig digitalt med enkle, stramme former og lekne figurer i en grafisk flatestil. Hun har gitt ut småbarnsbøkene Hva liker Muskatt?, som ble med i BLA-kampanjen i 2009, og Hva gjør Pepsi? (2010). Henriette Nilsen bor og arbeider i Kragerø.

Eksterne lenker 
 Henriette Nilsens nettsider

Norske illustratører
Norske grafiske designere
Personer fra Kragerø kommune
Konjunkturledighet

Konjunkturledighet betyr at arbeidsledigheten stiger på grunn av lavkonjunktur i økonomien, i Norge og/eller i utlandet. Etterspørselen blant befolkningen synker. Lav etterspørsel medfører at produksjonen går ned. Behovet for arbeidskraft blir mindre, og arbeidsledigheten øker. Dermed blir faktisk BNP lavere enn potensielt BNP. Man får en lavkonjunktur som medfører et negativt produksjonsgap. Arbeidsledigheten blir større enn likevektsledigheten. Lavkonjunktur i et land kan føre til økt konjunkturledighet i land som eksporterer til landet som først opplevde konjunkturledighet.  
 
Makroøkonomi
Sysselsetting
Vitenskapsåret 1801

Vitenskapsåret 1801 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1801.

Hendelser
Giuseppe Piazzi oppdager dvergplaneten Ceres.
John Dalton formulerer Daltons lov.
Joseph-Marie Jacquard utvikler Jacquard-vevstolen, som styres av hullkort og vever mønstret tøy.
 Østerrikeren Karl Leopold Röllig (ca. 1754–1804) finner opp en slags nøkkelharpe, kalt xaenorphica.
Thomas Young oppdager interferensen mellom lysstråler, som påvirker bølgenaturen hos lys.

Charles Hatchett oppdager grunnstoffet som nå kallas niob, Hatchett ga stoffet navnet columbium.
Andrés Manuel del Rio oppdager grunnstoffet vanadin.

Priser
Copleymedaljen: Astley Paston Cooper, britisk kirurg og anatom.

Fødsler

|-
|rowspan=2|Januar ||14. || Adolphe-Théodore Brongniart || fransk || botaniker og paleontolog ||align=center|  ||align=center|1876 ||
|-
| 16. || Thomas Clausen || dansk || astronom og matematiker ||align=center| ||align=center|1885 ||

|April || 15. || Édouard Lartet || fransk || dommer, geolog og arkeolog ||align=center|69 ||align=center| || 
|-
|rowspan=2|Juni ||14. || Peter Wilhelm Lund || dansk || paleontolog, zoolog og arkeolog ||align=center|78 ||align=center|1880 || 
|-
| 16. || Julius Plücker || tysk || matematiker og fysiker ||align=center| ||align=center|1868 ||

|rowspan=2|Juli ||14. || Johannes Peter Müller || tysk || fysiolog ||align=center| ||align=center|1858 ||

|31. || George Biddell Airy || britisk || astronom ||align=center|90 ||align=center|1892 || 
|-
|Oktober ||22. || Carl J. Sundevall || svensk || zoolog ||align=center|  ||align=center|1875 ||
|}

Dødsfall

|-
|rowspan=2|Mai || 17. || William Heberden || engelsk || lege ||align=center|90 ||align=center|1710 || 

|23. || Jacob Nicolai Wilse || dansk-norsk || sogneprest, topograf, metereolog og forfatter av reiseskildringer ||align=center|65 ||align=center|1735 || 
|-
|November ||28. || Déodat Gratet de Dolomieu || fransk || geolog ||align=center|51 ||align=center|1750 || 
|}

Referanser
Vitenskapsåret 1803



Hendelser
Jacob Berzelius og Wilhelm Hisinger oppdager oksidet til et nytt grunnstoff, cerium. Martin Heinrich Klaproth gjør oppdagelsen samme år uavhengig av Berzelius og Hisinger.
Lazare Carnot publiserer Principes fondamentaux de l'équilibre et du mouvement, der han gjør arbeide til en viktig del av mekanikken.
Lazare Carnot publiserer Géométrie de position om projektiv geometri, der han blant annet diskuterer den geometriske betydning av en negativ rot for en algebraisk ligning.
John Dalton utarbeider sin atomteori.
Claude Louis Berthollet publiserer Essay de statique chimique der han sammenfatter sine ideer om massevirkningsloven. Ideene ble ansett å være uforenlig med atomteorien, så det skulle drøye til 1860-tallet før de ble allment akseptert.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Richard Chenevix, britisk kjemiker.
 Lalande-prisen: Giuseppe Piazzi, sveitsisk-italiensk astronom.

Fødsler

|-
|Februar ||28. || Christian Heinrich von Nagel || tysk || matematiker ||align=center| ||align=center|1882 ||

|rowspan=2|Mai ||12. || Justus von Liebig || tysk || kjemiker ||align=center|69 ||align=center|1873 || 
|-
|24. || Charles Lucien Bonaparte || fransk || naturviter og ornitolog ||align=center| ||align=center|1857 ||

|Juni ||21. || Timothy Abbott Conrad || amerikansk || geolog ||align=center| ||align=center|1877 ||
|-
|Juli ||31. || John Ericsson || svensk || oppfinner og ingeniør ||align=center| ||align=center|1889 ||

|November ||29. || Christian Doppler || østerriksk || matematiker og fysiker, oppdager av dopplereffekten ||align=center| ||align=center|1853 ||
|-
|Desember ||21. || Joseph Whitworth || engelsk || ingeniør og entreprenør, oppfinner av Whitworth-gjenger ||align=center| ||align=center|1887 ||
|}

Dødsfall

|-
|Juli || 4. || Peter Ascanius || norsk || biolog og en student av Carl von Linné ||align=center|80 ||align=center|1723 || 

|August ||27. || Peter Gustaf Tengmalm || svensk || naturforsker, en av Linnés lærlinger ||align=center| ||align=center|1754 ||
|-
|Oktober ||14. || Aimé Argand || sveitsisk || fysiker og kjemiker ||align=center| ||align=center|1750 ||
|}

Referanser
Tjostolv Moland

Tjostolv Moland (født 28. februar 1981, død 18. august 2013 i Kinshasa i Den demokratiske republikken Kongo) var en norsk reserveoffiser og forretningsmann som grunnla sikkerhetsselskapet SIG-Uganda. Han var fenrik i Hans Majestet Kongens Garde og Telemark bataljon og arbeidet deretter i Afrika sammen med sin venn Joshua French. Moland og French ble først omtalt av pressen i 2009 da de ble anklaget for drap og spionasje i Den demokratiske republikken Kongo.

I 2009 og 2010 ble Moland i to rettsinstanser dømt til døden for fem straffbare forhold. Moland ble dømt for å opprette et kriminelt forbund, spionasje til fordel for Norge, drapet på Abedi Kasongo, drapsforsøk og væpnet ran. Han ble også dømt til 20 års fengsel for ulovlig innehav av krigsvåpen og -ammunisjon. Det ble ikke foretatt obduksjon av avdøde Abedi Kasongo, og det ble ikke fremlagt tekniske bevis under rettssakene.

Ettersom dødsdommer på denne tiden ikke lenger ble fullbyrdet i Den demokratiske republikken Kongo, var dommen i realiteten en livsvarig fengselsstraff. Han sonet siden straffen i et militærfengsel i Kisangani og fra desember 2011 i Ndolofengselet i Kinshasa. 

Utenriksminister Espen Barth Eide kunngjorde under en pressekonferanse holdt i Utenriksdepartementet i Oslo den 18. august 2013 at Moland var blitt funnet død i sin celle i Kinshasa på morgenen samme dag. Obduksjonen som ble offentliggjort 28. august, konkluderte med at det ikke var noe kriminelt bak Molands dødsfall, og at han hadde tatt sitt eget liv.

Den 9. desember tiltalte kongolesiske myndigheter Joshua French for drap på Moland. I februar 2014 dømte en militær domstol French til livstid i fengsel for drap på Moland.

Filmen Mordene i Kongo fra 2018 er basert på historien om French og Moland.

Referanser

Litteratur 

Offiserer i Hæren (Norge)
Norske forretningsfolk
Personer tilknyttet Telemark Bataljon
Nordmenn dømt for drap
Personer dømt til døden
Personer fra Vegårshei kommune
Leiesoldater
Personer dømt for spionasje
Vitenskapsåret 1804

Vitenskapsåret 1804 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1804.

Hendelser
 14. mai – Lewis og Clarks ekspedisjon reiser fra Camp Dubois for å utforske elven Missouri.
 Friedrich Sertürner lykkes å isolere morfin fra opium.
 William Hyde Wollaston oppdager grunnstoffet palladium og hvordan man framstiller platina.
 Jöns Jacob Berzelius oppdager grunnstoffet cerium.
 Smithson Tennant oppdager grunnstoffene iridium og osmium.
 William Hyde Wollaston oppdager grunnstoffet rhodium.
 Alexander von Humboldt oppdager at jordens magnetfelt minsker fra polene til ekvator.
 Joseph Louis Gay-Lussac og Jean Baptiste Biot studerer atmosfæren fra en varmluftsballong.
 Richard Trevithick bygger sitt første jernbanelokomotiv.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Smithson Tennant, britisk kjemiker.
 Lalande-prisen: Karl Ludwig Harding, tysk astronom 
 Rumfordmedaljen: John Leslie, skotsk fysiker og matematiker.

Fødsler
 8. mars - Alvan Clark, amerikansk astronom og teleskopmaker (død 1887)
 24. mars – Emil Lenz, baltertysk  fysiker (død 1865)
 10. juni - Hermann Schlegel, tysk zoolog (død 1884)
 24. juni - Stephan Ladislaus Endlicher, østerriksk botaniker (død 1849)
 20. juli - Richard Owen, britisk anatom og paleontolog (død 1892)
 14. september - John Gould, britisk ornitolog (død 1881)
 24. oktober - Wilhelm Eduard Weber, tysk fysiker (død 1891) 
 10. desember - Carl Gustav Jakob Jacobi, tysk matematiker (død 1851) 
 Robert Schomburgk, oppdagelsesreisende (død 1865)
 William Stokes, irsk lege (død 1878)
 Matthias Schleiden, tysk botaniker (død 1881)

Dødsfall

|-
|rowspan=2|Februar||6. || Joseph Priestley || engelsk || teolog, filosof, pedagog, kjemiker og fysiker ||align=center|70 ||align=center|1733 || 
|-
|12. || Immanuel Kant || tysk || filosof, matematiker og fysiker ||align=center|79 ||align=center|1724 || 

|September ||20. || Pierre François André Méchain || fransk || astronom ||align=center| ||align=center|1744 ||
|-
|Oktober ||2. || Nicolas-Joseph Cugnot || fransk || ingeniør og oppfinner ||align=center|80 ||align=center|1725 || 

|rowspan=2|November ||1. || Johann Friedrich Gmelin || tysk || naturforsker og zoolog ||align=center|56 ||align=center|1748 || 

|30. || François Marie Daudin || fransk || zoolog ||align=center|27 ||align=center|1776 || 
|-
|Desember ||24. || Martin Vahl || dansk-norsk || professor i botanikk og zoologi ||align=center|55 ||align=center|1749 || 
|}

Referanser
Vitenskapsåret 1806

Vitenskapsåret 1806 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1806.

Hendelser
William Hyde Wollaston patenterer Camera lucida.

Prisvinnere
Copleymedaljen: Thomas Andrew Knight, britisk botaniker og mestergartner. 
Rumfordmedaljen: William Murdock, britisk ingeniør og oppfinner.

Fødsler

|-
|rowspan=1|Januar || 22. || Laurits Martin Esmark || norsk || zoolog ||align=center|78 ||align=center|1884 || 

|Desember ||11. || Otto Wilhelm Hermann von Abich || tysk || mineralog og geolog ||align=center|79 ||align=center|1886 || 
|}
 14. januar – Matthew Fontaine Maury, amerikansk hydrograf (død 1873)
 18. februar – Eduard Heis, tysk astronom (død 1877)
 3. mars – Anders Gustaf Dahlbom, svensk entomolog (død 1859)
 9. april – Isambard Kingdom Brunel, britisk ingeniør (død 1859)
 4. mai – William Fothergill Cooke, britisk oppfinner (død 1879)
 27. juni – Augustus de Morgan, britisk matematiker (død 1871)
 5. september – Fredrik Theodor Berg, svensk lege og statistiker (død 1887)
 7. september – Christian August Friedrich Peters, tysk astronom (død 1880)
 23. oktober – Adolf Ferdinand Svanberg, svensk matematiker (død 1857)
 4. november – Karl Friedrich Mohr, tysk kjemiker (død 1879)
 18. november – Charles Léo Lesquereux sveitsisk botaniker og paleontolog, (død 1889)

Dødsfall

|-
|August || 23. || Charles Augustin Coulomb || fransk || fysiker ||align=center|70 ||align=center|1736 || 
|}
 28. mai – Olof af Acrel, svensk kirurg (født 1717)
 21. juni – Johann Ignaz Schiffermüller, østerriksk zoolog (født 1727)
 23. juni – Mathurin Jacques Brisson, fransk zoolog (født 1723)
 3. august – Michel Adanson, fransk botaniker (født 1727)
 22. august – Conrad Quensel, svensk biolog (født 1767)

Referanser
Tracy Caulkins

Tracy Anne Caulkins Stockwell (født 11. januar 1963 i Winona) er en amerikansk tidligere svømmer som under sommer-OL 1984 i Los Angeles vant tre gullmedaljer på 200- og 400 m medley og 4×100 m medley stafett. Hun har i tillegg fem gull, én sølv og to bronse fra VM, seks gull og tre sølv fra Panamerikanske leker, samt tre gull fra Sommeruniversiaden.

Caulkins har også mottatt Order of Australia.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Svømmere fra USA
Olympiske mestere for USA
Verdensmestere i svømmesport for USA
VM-sølvmedaljevinnere i svømmesport for USA
VM-bronsemedaljevinnere i svømmesport for USA
Medaljevinnere under Sommer-OL 1984
Deltakere for USA under Sommer-OL 1984
Svømmere under Sommer-OL 1984
Årets svømmere i verden
Årets svømmere i USA
Order of Australia
Personer fra Winona County i Minnesota
Olympiske medaljevinnere i svømming
Vitenskapsåret 1807



Hendelser
Humphry Davy lykkes isolere kalium og natrium.
Joseph-Louis Gay-Lussac oppdager at det ikke skjer noen temperatursenkning når gasser får ekspandere fritt.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Everard Home, britisk lege

Fødsler

|-
|April ||22. || Luigi Palmieri || italiensk || fysiker og meteorolog ||align=center| ||align=center|1896 ||

|rowspan=2|Mai ||10. || Jean Victor Coste || fransk || naturforsker ||align=center| ||align=center|1873 ||

|28. || Louis Agassiz || sveitsisk-amerikansk || zoolog og geolog ||align=center| ||align=center|1873 ||
|-
|Juni ||8. || Arnold Escher von der Linth || sveitsisk || geolog ||align=center| ||align=center|1872 ||

|August ||24. || Jules Verreaux || fransk || botaniker og ornitolog ||align=center| ||align=center|1873 ||
|-
|September ||28. || Arnold Henry Guyot || sveitsisk || geolog ||align=center| ||align=center|1884 ||

|rowspan=1|Oktober || 22. || Magnus Huss || svensk || lege og professor ||align=center|82 ||align=center|1890 || 
|-
|November ||14. || Auguste Laurent || fransk || kjemiker ||align=center| ||align=center|1853 ||
|}

Dødsfall

|-
|rowspan=2|April ||4. || Joseph Jérôme Lefrançais de Lalande || fransk || astronom ||align=center| ||align=center|1732 ||
|-
|14. || Jeremias Benjamin Richter || tysk || kjemiker ||align=center| ||align=center|1762 ||

|August ||9. || Valentin Rose || tysk || kjemiker ||align=center| ||align=center|1762 ||
|}

Referanser
Anders Kregnes Hansen

Anders Kregnes Hansen (født 14. april 1983 i Melhus i Sør-Trøndelag) er en norsk utøvende musiker og har studert utøvende klassisk slagverk ved Norges musikkhøgskole med Bachelor-eksamen i 2007. Tar nå Masterstudie samme sted. 

Anders Kregnes Hansen spiller med de fleste orkestre i Norge, blant andre KORK og Operaorkesteret , ved siden av utvikling og gjennomføring av egne prosjekter.

Referanser 

Norske musikere
Personer fra Melhus kommune
Fødsler i 1983
Vitenskapsåret 1810

Vitenskapsåret 1810 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1810.

Hendelser

Kjemi
Humphry Davy gir klor dets navn. Tidligere hadde man trodd at det var en syre og ikke et grunnstoff.

Prisvinnere
 Copleymedaljen: Ikke udelt.
 Lalande-prisen: Carl Friedrich Gauss

Fødsler
29. januar – Ernst Kummer, tysk matematiker
6. april – Philip Henry Gosse, britisk naturforsker
21. juli – Henri Victor Regnault, fransk kjemiker og fysiker
28. november – William Froude, engelsk hydrodynamiker
7. desember – Theodor Schwann, tysk fysiolog
Carl Heinrich Hopffer, tysk entomolog (død 1876)

Dødsfall

|-
|Februar ||| 24. || Henry Cavendish || britisk || kjemiker og fysiker || align=center| 78 || align=center| 1731 || 
|}
8. januar – Daniel Melanderhjelm, svensk matematiker og astronom.
18. januar – Johann Christian Daniel von Schreber, tysk lege og naturforsker (født 1739)
26. juni – Joseph Michel Montgolfier, sammen med broren Jacques-Étienne  fransk oppfinner av den moderne varmluftsballongen

Referanser
Vidar Bahus

Vidar Bahus (født 5. juni 1965) er en norsk tidligere fotballspiller som spilte keeper på flere forskjellige lag i Hordaland. Han er fra Os i Hordaland og ble for sine prestasjoner ofte kalt Trollmannen fra Os.

Vidar Bahus startet sin fotballkarriere i Os Turn Fotball og gikk til Fyllingen Fotball i 1988 hvor han ble en av klubbens mest populære spillere. Han tilskrives mye ære for at klubben rykket opp til det øverste nivået foran 1990-sesongen.

Bahus spilte i perioden 1995 til 1999 i Brann og fikk totalt 55 seriekamper, 14 cupkamper og 9 europacupkamper. Høydepunktet i hans karriere var utvilsomt møtene med Liverpool FC i kvartfinalen i UEFAs cupvinnercup 1997. Han var da ikke klubbens førstevalg på keeperplassen, men en tabbe av klubbdirektøren gjorde at midtbanespiller Jan Ove Pedersen og keeper Birkir Kristinsson manglet de nødvendige formaliteter for å være spilleberettiget til disse oppgjørene. Han ble på forhånd utpekt som Branns svakeste punkt av engelsk presse, og særlig ble det harselert med at han på tidspunktet han ble hentet til Brann jobbet som bussjåfør.

I 1990 spilte Fyllingen cupfinale etter å ha slått Brann i semifinalen. Her var Bahus ute med skade, og Bjarte Flem steppet inn som keeper. Med Bahus i mål tapte de 5-1 mot Rosenborg i finalen. I 1995 opplevde han igjen å tape en cupfinale for Rosenborg, denne gangen som brannspiller. I 1997 tok han sølv i serien med Brann.

Etter å ha lagt opp som fotballspiller har Bahus fortsatt som trener for juniorlaget i moderklubben Os Turn Fotball.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Norske fotballspillere
Norske fotballtrenere
Fotballspillere for SK Brann
Fotballspillere for Fyllingen Fotball
Personer fra Os kommune i Hordaland
KNVB-cupen

]]
}}

KNVB-cupen er det viktigste cupmesterskapet i nederlandsk fotball. Den første finalen ble spilt i 1899. Finalen spilles vanligvis på De Kuip i Rotterdam.

Vinnere
          
 1966/67 – 
 1967/68 – 
 1968/69 – 
 1969/70 – 
 1970/71 – 
 1971/72 – 
 1972/73 – 
 1973/74 – 
 1974/75 – 
 1975/76 – 
 1976/77 – 
 1977/78 – 
 1978/79 – 
 1979/80 – 
 1980/81 – 
 1981/82 – 
 1982/83 – 
 1983/84 – 
 1984/85 – 
 1985/86 – 
 1986/87 – 
 1987/88 – 
 1988/89 – 
 1989/90 – 
 1990/91 – 
 1991/92 – 
 1992/93 – 
 1993/94 – 
 1994/95 – 
 1995/96 – 
 1996/97 – 
 1997/98 – 
 1998/99 – 
 1999/00 – 
 2000/01 – 
 2001/02 – 
 2002/03 – 
 2003/04 – 
 2004/05 – 
 2005/06 – 
 2006/07 – 
 2007/08 – 
 2008/09 – 
 2009/10 – 
 2010/11 – 
 2011/12 – 
 2012/13 – 
 2013/14 – 
 2014/15 – 
 2015/16 – 
 2016/17 – 
 2017/18 – 
 2018/19 – 
 2019/20 – Avlyst
 2020/21 – 
 2021/22 –

Tidligere vinnere av KNVB-cupen

Eksterne lenker 
 KNVB-cupen on RSSSF

Fotballturneringer i Nederland
Repeterende arrangementer etablert i 1899
1899 i Nederland
Pstereo (festival)

Pstereo er blant Midt-Norges største musikkfestivaler som arrangeres på parkområdet Marinen i Trondheim hvert år. Festivalen har eksistert siden 2007 og utvidet i 2016 fra 2 til 3 dager. Navnet Pstereo er hentet fra DumDum Boys' album med samme navn. Festivalen har hovedfokus på musikksjangrene elektronika, pop og rock, og ved siden av musikken fokuserer de på miljøbevissthet. Pstereo hadde 17 500 besøkende i 2009. I 2013 covret Emilie Nicolas låten «Pstereo» av DumDum Boys på oppdrag av festivalen, og i 2015 fikk bandet Dråpe samme oppgave.

Det er to scener på festivalområdet med internasjonale, nasjonale og lokale artister innenfor rock, pop, jazz, elektronika m.m. I tillegg samarbeider Pstereo med en rekke av byens utesteder, som arrangerer klubbkonserter i forbindelse med festivalen. På festivalens andre dag arrangeres en gratis familiekonsert på festivalområdet.

Festivalområdet er noe av det som gjør Pstereo unik. Marinen ved Nidelva er en av byens mest populære parker, med fantastisk utsikt til både Nidarosdomen, Festningen og universitetets hovedbygning.

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          10.395358689129354,
          63.42499402046178
        ]
      }
    }
  ]
}

Historikk

Pstereo-låter 

 2013: Emilie Nicolas - Pstereo
 2015: Dråpe - Together We Are Pstereo

Referanser

Eksterne lenker 
 

Musikkfestivaler i Trøndelag
Musikk i Trondheim
Repeterende arrangementer etablert i 2007
Michel Mathiot

Michel Mathiot (født 23. august 1926 i Besançon, død 1999) var en fransk turner. Han representerte turnforeningen Besançon. 

Han var med på det franske laget som fikk bronse i lagkonkurransen ved VM i 1950. 

Han deltok også ved OL i 1948, 1952, 1956 og 1960. I 1948, da han var 21 år gammel, kom det franske laget på 4.-plass i lagkonkurransen, og individuelt fikk han 10.-plass i frittstående og 14.-plass i skranke som beste individuelle resultater. Sammenlagt kom han på 22.-plass. Han gjorde ikke like godt i de tre andre olympiadene, og fikk hhv. 51., 40. og 83.-plass sammenlagt.   

Ved turn-EM 1955 kom han på 8.-plass sammenlagt, og ble Frankrikes nest beste utøver ved dette EM. Raymond Dot ble beste franskmann med 7.-plass. 

På nasjonalt nivå hadde han to franske mesterskap: i 1955 og 1956.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Franske turnere
Deltakere for Frankrike under Sommer-OL 1948
Gymnaster under Sommer-OL 1948
Deltakere for Frankrike under Sommer-OL 1952
Gymnaster under Sommer-OL 1952
Deltakere for Frankrike under Sommer-OL 1956
Gymnaster under Sommer-OL 1956
Deltakere for Frankrike under Sommer-OL 1960
Gymnaster under Sommer-OL 1960
Rypebær

Rypebær (vitenskapelig navn Arctostaphylos alpinus) er en utpreget fjellplante i lyngfamilien. Planten blomstrer straks snøen har gått. Den har hvite, krukkeformete blomster. Bærene er steinfrukter, som først er grønne, så røde og til sist svarte. Bladene er først grønne, men blir som regel knall røde om høsten. Rypebær er ikke vintergrønn, men de gamle visne bladene henger på planten fram til neste vår.

Artsnavnet (alpina eller alpinus) viser til at planten hører hjemme i alpine områder.

Eksterne lenker 
 
 Den virtuella floran: Arctostaphylos alpinus

Lyngfamilien
Grønlands flora