alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Stokke stasjon

Stokke stasjon er en jernbanestasjon i Sandefjord kommune i Vestfold fylke. 
Stasjonen ble åpnet i 1881 da Vestfoldbanen sto ferdig.

Litteratur

Eksterne lenker 

 

Jernbanestasjoner på Vestfoldbanen
Jernbanestasjoner i Vestfold og Telemark
Byggverk i Stokke
Jernbanestasjoner åpnet i 1881
1881 i Norge
Byggverk tegnet av Balthazar Lange
Larvik stasjon

Larvik stasjon er en jernbanestasjon i Larvik kommune i Vestfold og Telemark fylke. 
Stasjonen ble åpnet i 1881 da Vestfoldbanen sto ferdig. Bygningen ble fredet i 1997 og er tegnet av arkitekten Balthazar Conrad Lange.

Terminalen for fergesambandet Larvik–Hirtshals lå i mange år bare 300 m fra stasjonen, men befinner seg nå ca. 2,5 km unna etter at den nye ferjeterminalen i Larvik Havn ble åpnet i juni 2008. Det tidligere ferjeanlegget i Indre Havn er avviklet og havneeiendommer overført kommunen for byformål og utvikling.

Sikkerhetsmessig er stasjonen å regne som en grensestasjon. Dette betyr at den oftest er betjent av togekspeditør. Når stasjonen er ubetjent er kryssinger eller forbikjøringer ikke mulig.

Litteratur

Eksterne lenker 

 
 

Jernbanestasjoner på Vestfoldbanen
Jernbanestasjoner i Vestfold og Telemark
Samferdsel i Larvik
Jernbanestasjoner åpnet i 1881
1881 i Norge
Kulturminner i Larvik
Byggverk tegnet av Balthazar Lange
Fredete byggverk i Vestfold og Telemark
Byggverk i Larvik
Vestfolds samferdselshistorie
Kjose stasjon

Kjose stasjon ligger i Larvik kommune i Vestfold fylke. Kjose ble åpnet som Tjose stasjon i 1882 da Vestfoldbanen ble forlenget fra Larvik til Skien, dagens skrivemåte ble brukt fra 1894. Den ble nedgradert til stoppested i november 1971, dette var betjent bare til nyttår samme år, og 1984 ble den nedgradert til holdeplass. Holdeplassen betjente inntil 2018 av ett tog om morgenen i retning Larvik, og to tog om ettermiddagen i retning Porsgrunn. Holdeplassen ble lagt ned 6. august 2018 i forbindelse med omlegging av traseen for Vestfoldbanen.

Den gule stasjonsbygningen som ble tegnet av Balthazar Lange har fortsatt stasjonsskiltet på veggen, men huset er nå i privat eie. Den eldste delen av bygningen er fra 1890, med et påbygg fra 1930-tallet.

Høsten 2018 åpnet den nye traséen med dobbeltspor på Vestfoldbanen på strekningen Farriseidet – Porsgrunn langs E18. Banestrekningen hvor Kjose stasjon ligger ble lagt ned og skinnene fjernet.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 

Jernbanestasjoner på Vestfoldbanen
Jernbanestasjoner i Vestfold og Telemark
Jernbanestasjoner i Norge uten persontrafikk
Samferdsel i Larvik
Jernbanestasjoner åpnet i 1882
1882 i Norge
Byggverk tegnet av Balthazar Lange
Byggverk i Larvik
Eikenes holdeplass

Eikenes holdeplass var en holdeplass på Vestfoldbanen i Larvik kommune i Vestfold fylke, den ligger mellom Skien og Larvik. Den ligger like ved Farrisvannet som er Larviks hoveddrikkevannskilde. Eikenes ble åpnet 1899 som holdeplass, og ble rundt 1904 oppgradert til stoppested som var betjent til 1958. I 1973 ble det nedgradert til holdeplass igjen. Holdeplassen ble inntil 2018 betjent av ett (lørdag to) tog om ettermiddagen i retning Porsgrunn, i retning Larvik bare lørdag og søndag om morgenen. Holdeplassen ble lagt ned 6. august 2018 i forbindelse med omlegging av traseen for Vestfoldbanen.

Høsten 2018 åpnet den nye traséen med dobbeltspor på Vestfoldbanen på strekningen Farriseidet – Porsgrunn langs E18. Banestrekningen hvor Eikenes holdeplass ligger ble lagt ned og skinnene fjernet.

Litteratur

Referanser

Eksterne lenker 

Jernbanestasjoner på Vestfoldbanen
Jernbanestasjoner i Vestfold og Telemark
Jernbanestasjoner i Norge uten persontrafikk
Samferdsel i Larvik
Jernbanestasjoner åpnet i 1899
1899 i Norge
Byggverk i Larvik
Christies gate

Christies gate finnes flere steder

Gater oppkalt etter Wilhelm Frimann Koren Christie 
 Christies gate (Oslo)
 Christies gate (Bergen) 
 Christies gate (Sarpsborg) 
 Christies gate (Hønefoss)
 Christies gate (Gjøvik) 
 Christies gate (Hamar) 
 President Christies gate (Kristiansund)
Christies gate (Sandnes)

Gater oppkalt etter andre familiemedlemmer 
 Arkitekt Christies gate (Trondheim) 
 Johan Christies gate (Skien)
Georgetown (Ascension)

Georgetown er den største byen på øya Ascension i den britiske øygruppen Saint Helena. Byen ligger på øyas vestre del ved Clarence Bay nedenfor høyden Cross Hill og har ca. 500 innbyggere. På høyden står det rester av et gammelt fort som ble brukt så sent som under andre verdenskrig. På andre siden av byen finnes det ytterligere et fort som idag er et museum.

Historie
Byen ble grunnlagt rundt 1815 og ble oppkalt etter dagen for den første ilandstigningen Kristi himmelfartsdag (engelsk "Ascensionday").

Eksterne lenker
 Georgetowns plassering
 Kart over Georgetown
 Bilder fra Georgetown

Ascension
Oklungen stasjon

Oklungen stasjon var en stasjon i Porsgrunn kommune i Telemark fylke. Det gamle stasjonsområdet ligger 182 kilometer fra Oslo sentralstasjon langs den gamle traseen. Kun utvalgte tog stoppet ved stasjonen ved behov. 

Stasjonen lå på den gamle og utdaterte jernbanestrekningen mellom Porsgrunn og Larvik som gikk langs Eikenesfjorden og Farrisvannet. Traseen åpnet i 1882 når behovet for togforbindelse i mindre områder utenfor byene var nødvendig. 

Den nye traseen Farriseidet-Porsgrunn åpnet 24. september 2018 som en del av Bane Nors InterCity-prosjekt, og går i all hovedsak parallelt med E18 for det meste i tunnel. Dette fjernet Oklungen stasjon fra det aktive jernbanenettet. Stasjonen ble lagt ned 6. august 2018.

Traseen stasjonen befant seg på var en stor omvei mellom byene og gjorde pendling med tog i området lite attraktivt. Jernbanen var vedlikeholdt og byttet ut ved flere anledninger, men det var den samme traseen fra 1882 som ble brukt frem til stasjonens nedleggelse i 2018. Banen var preget av krappe svinger og tøft terreng med lite bruk av tunneler, og dette gjorde at togene ikke kunne føres raskere enn 40-70 km/t. Stasjonen var i siste tid ikke bemannet og var uten stasjonsbygning, og ble hovedsakelig brukt som mulighet til krysning av tog da dette var eneste stedet på traseen med to spor.

Jernbanen, strømanlegget og signalanlegget fjernes. Det vurderes å gjøre om traseen til turløype med historiske preg.

Litteratur

Referanser

Eksterne lenker 

Jernbanestasjoner på Vestfoldbanen
Jernbanestasjoner i Vestfold og Telemark
Nedlagte jernbanestasjoner i Norge
Porsgrunns historie
Jernbanestasjoner åpnet i 1882
1882 i Norge
Byggverk tegnet av Balthazar Lange
Jernbanebyggverk i Porsgrunn
FK Sūduva

Futbolo Klubas Sūduva er en litauisk fotballklubb fra byen Marijampolė. Klubben spiller i den litauiske eliteserien, A lyga.

Klubben ble etablert i 1968 og spiller sine hjemmekamper på Sūduvastadion (Marijampolės futbolo arena), som har en kapasitet på over 6000 tilskuere.

Meritter 
Seriemester: 3 
 2017, 2018, 2019
Cupmester: 3
 2006, 2009, 2019
Supercupmester: 4
 2009, 2018, 2019, 2022

Sesonger

Spillerstall 
Pr. 28. oktober 2022.

Kjente tidligere spillere 
  Keisuke Honda, (2021)
  Romain Habran, (2021)
  Josip Tadić (2017–2018, 2019–2020)

Deltagelse i internasjonale turneringer

 I UEFA-cupen 2002/2003 slo Sūduva ut norske Brann etter sammenlagt 6-3. Deres neste motstandere var Celtic FC fra Skottland som viste seg å være for sterke. Celtic vant 10-1 sammenlagt og det skotske laget kom til slutt på andreplass i turneringen etter å møtt FC Porto i finalen. 
 I UEFA-cupen 2006/2007 gikk laget videre fra første kvalifiseringsrunde etter sammenlagt 2-1 mot Rhyl FC fra Wales. I andre kvalifiseringsrunde ble Sūduva slått ut av Club Brugge fra Belgia. 
 I UEFA-cupen 2007/2008 møtte Sūduva igjen Brann etter å ha slått ut Dungannon Swifts FC i første kvalifiseringsrunde. Denne gangen fikk klubben fra Bergen sin hevn og Sūduva gikk nok en gang ut i andre kvalifiseringsrunde (klubben har aldri kommet lenger). 
 Klubben prøver seg nok en gang internasjonalt i UEFA-cupen 2008/2009 når de skal møte The New Saints FC i første kvalifiseringsrunde.

Hjemmebane 
 Marijampolės futbolo arena (2008) – kapasitet 6 250.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Suduva
Fotballag etablert i 1968
Marijampolė (fylke)
Adelaide av Sachsen-Meiningen

Adelaide av Sachsen-Meiningen (døpt Adelheid Amalie Luise Theresa Carolin, senere anglifisert til Adelaide Louise Theresa Caroline Ameliasenere; senere dronning Adelaide; født 13. august 1792, død 2. desember 1849) var dronning til Vilhelm IV av Storbritannia. Hun var den siste dronningen i huset Hannover i Storbritannia. Den australske byen Adelaide er oppkalt etter henne.

Britiske dronninger
Personer fra Meiningen
Fødsler i 1792
Dødsfall i 1849
Kistefjellet (Lenvik)

Kistefjellet er et fjell i Senja kommune i Troms og Finnmark. Det har en høyde på 1 003 meter over havet, og ligger mellom Gisundet i vest og Rossfjordvatnet i øst. På fjellet står en antennemast eid av Norkring. Sommeren 2008 ble denne forlenget fra 60 til 78 meter i forbindelse med utbyggingen av det digitale bakkenettet.

Fotnoter

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Troms Folkeblad: Til topps for TV-en

Fjell i Senja kommune
Fjell over 1000 meter
Pjana

Pjana (russisk: Пья́на) er ei elv i Nizjnij Novgorod oblast og Republikken Mordovia i Russland. Den er ei sideelv til Sura, og er 436 kilometer lang, med et nedbørfelt på . 65 km fra munningen er middelvannføringen på 25 m³/s. Elva er seilbar på de nederste strekningene.

Ved Pjana ligger byene Perevoz og Sergatsj.

Referanser 

Elver i Mordovia
Elver i Nizjnij Novgorod oblast
Lerkeslekta (botanikk)

For fugleartene, se Lerkefamilien

se teksten

Lerk (Larix) er en gruppe trær i furufamilien. Denne slekten består av ca. 10-14 arter bartrær, og vokser i tempererte strøk på den nordlige halvkule. Lerk og gullerk er de eneste trærne i furufamilien som feller nålene om høsten. De andre er eviggrønne.

 Lerk i Norge 
Europalerk ble plantet på gården Bremsnes på Averøya i 1789. Dette regnes som det første organiserte skogkulturfeltet i Norge. Europalerk ble plantet ut en rekke steder i Norge utover 1800-tallet. Flere av de eldste plantingene har ført til at lerken har naturalisert seg. Den mest kjente lerkeskogen ligger i Tingvoll på Nordmøre.

Senere har både sibirsk lerk og japansk lerk blitt plantet. Den japanske lerken er så godt som immun mot den fryktede lerkekreften.

Lerkevirket har mange gode egenskaper og treslaget egner seg godt til bygningskonstruksjoner. Tømmerkvaliteten blir likevel ofte redusert av skjevhet i stammen, noe som fører til dannelse av reaksjonsved. Med rask vekst og toleranse overfor ulike voksesteder har treslaget likevel i perioder vært populært i skogbruket. Som et utenlandsk treslag er lerk i det norske skogbruket i dag underlagt strenge restriksjoner gjennom Levende Skog. 

Lerk er også mye brukt som prydtre.

 Arter og hybrider 
I lerkslekten finner vi artene:
Nordlig, korte dekkblad
 Europalerk (Larix decidua)
 Dunkeldlerk eller «hybridlerk» (Larix X marschlinsii) = syn. Larix decidua X Larix kaempferi Mongollerk (Larix gmelinii) / (Larix dahurica) / (Larix cajenderi)
 «Olgalerk» (Larix olgensis)
 Kongboensislerk (Larix kongboensis)
 Japanlerk (Larix kaempferi) / (Larix leptolepis)
 Larix principis-rupprechtii Sibirlerk (Larix sibirica)

Sørlig, lange dekkblad
 Sikkimlerk (Larix griffithii) / (Larix griffithiana)
 Langtanglerk (Larix himalaica) (ikke allment anerkjent art)
 Larix mastersiana Larix potaninii Yunannlerk (Larix speciosa) (ikke allment anerkjent art)

Nord-Amerika
 Amerikalerk eller «Tamarack» (Larix laricina)
 Fjellerk (Larix lyallii)
 Kjempelerk (Larix occidentalis'')

Galleri

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Levende Skog – pdf
 Skog og landskap, Lerkens historie i Norge – pdf 

Furufamilien
Tresorter
Apeskrekkfamilien

Apeskrekkslekten (Araucaria)
 Kaurislekten (Agathis), 21 arter
 Wollemiaslekten (Wollemia)

Apeskrekkfamilien (Araucariaceae), skjellgranfamilien, kranstrefamilien eller kransgranfamilien er en av totalt syv bartrefamilier. Familien vokser på den sørlige halvkule, og har i alt 41 nålevende arter, fordelt på 3 slekter.

Apeskrekkslekten (A.) er en av de tre slektene, de andre omfatter kaurislekten på New Zealand og wollemiaslekten i Australia. Den mest tallrike hva angår antall arter, er Kauri-slekten som har 21 kjente arter, mens Wollemia bare har en kjent art, som ble oppdaget så sent som i 1994.

De nordligste eksemplarene av apeskrekkfamilien vokser i Norge, fra Stavanger til Kristiansund, men hovedsakelig i Bergen.

Apeskrekkfamiliens inndeling 
For fullstendig taksonomi, se: Karplanter

APESKREKKFAMILIEN (ARAUCARIACEAE)
 Apeskrekkslekten eller skjellgranslekten (Araucaria)
 skjellgran eller apetre (A. araucana) 
 stuegran (A. heterophylla) 
 cookfuru (A. columnaris)
 paranafuru (A. angustifolia)
 bunya-bunya (A. bidwillii)
 A. hunsteinii
 A. bernieri 
 A. biramulata
 A. cunninghamii 
 A. heterophylla
 A. humboldtensis
 A. laubenfelsii
 A. luxurians
 A. montana
 A. muelleri
 A. nemorosa
 A. rulei 
 A. schmidii 
 A. scopulorum 
 A. subulata
 Kaurislekten (Agathis ), 21 arter
 A. atropurpurea – «Black Kauri», «Blue Kauri» (Queensland)
 A. australis – «Kauri», «New Zealand Kauri» (North Island)
 A. borneensis – (vestre Malesia, Borneo)
 A. corbassonii – «Red Kauri» (Ny-Caledonia)
 A. dammara = syn. A. celebica - «Bindang» (østre Malesia)
 A. endertii – (Borneo)
 A. flavescens – (Borneo)
 A. kinabaluensis – (Borneo)
 A. labilliardieri – (Ny-Guinea)
 A. lanceolata – (Ny-Caledonia)
 A. lenticula – (Borneo)
 A. macrophylla = syn. A. vitiensis - «Pacific Kauri», «Dakua» (Fiji, Vanuatu, Salomonøyene)
 A. microstachya – «Bull Kauri» (Queensland)
 A. montana – (Ny-Caledonia)
 A. moorei – «White Kauri» (Ny-Caledonia)
 A. orbicula – (Borneo)
 A. ovata – (Ny-Caledonia)
 A. philippinensis – (Filippinene, Sulawesi)
 A. robusta – «Queensland Kauri» (Queensland, Ny-Guinea)
 A. silbae – (Vanuatu)
 A. spathulata – «New Guinea Kauri» (Ny-Guinea)
 Wollemiaslekten (Wollemia)
 wollemiafuru (W. nobilis)

Referanser

Eksterne lenker
Bronisław Geremek

Bronisław Geremek (født 6. mars 1932 i Warszawa i Polen, død 13. juli 2008 i Nowy Tomyśl) var en polsk historiker og politiker, blant annet utenriksminister i Polen. 

Han var professor ved Collège d'Europe fra 2002 og fra 2004 medlem av EU-parlamentet.

Liv og virke

Bakgrunn 
Bronisław Geremek var av jødisk familie. Hans far ble myrdet i Auschwitz, mens Bronisław og hans mor klarte å unnslippe Warszawagettoen i 1943 og ble holdt skjult av en polsk familie.

Etter andre verdenskrig studerte Geremek ved Universitetet i Warszawa og ved Universitetet i Paris (Sorbonne) hvor han tok en doktorgrad i kulturhistorie og middelalderhistorie, Geremek arbeidet så ved det polske vitenskapsakademi fra 1955 til 1985.

Politiker 
Geremek meldte seg inn i det polske kommunistpartiet i 1950, han meldte seg imidlertid ut i protest etter Warszawapaktens invasjon av Tsjekkoslovakia. Utover på 1970-tallet var Geremek en av de ledende innen den polske demokratiske opposisjonen. I 1980 var Geremek en viktig rådgiver for Lech Wałęsa, lederen for den uavhengige fagforeningen Solidaritet. Etter erklæring om unntakstilstand og forbud mot Solidaritet i desember 1981 ble Geremek internert i et år.

Geremek fortsatte arbeidet for Solidaritet utover på 1980-tallet og i 1989 spilte han en viktig rolle ved de første demokratiske valg i Polen og avviklingen av ettpartistaten og han var en av grunnleggerne av det politiske partiet Demokratisk union.

Geremek mottok i 1998 Karlsprisen og i 2002 Den hvite ørns orden fra Polens president. I 2002 ble han også utnevnt til Den tyske ordenen  Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.

Da Polen ble medlem av EU i 2004 ble Geremek valgt til Europaparlamentet for Unia Wolności. Han ble samme år den liberale gruppen ELDRs kandidat til posten som parlamentets ordfører, men tapte valget til fordel for Josep Borrell Fontelles. I 2007 krevde den polske regjeringen at han skulle bli fratatt sin plass i parlamentet fordi han hadde å redegjøre for sine forbindelser med det tidligere kommunistregimet, noe som man innen visse yrkesgrupper i Polen er forpliktet til å gjøre. Han fikk imidlertid støtte fra alle de større partigruppene i parlamentet.

Geremek omkom 13. juli 2008 i en bilulykke på vei til et møte i EU-parlamentet.

Han ble gravlagt på Powązki-kirkegården i Warszawa.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

 

Polske politikere
Polske historikere
Karlsprisen
Den hvite ørns orden
Pour le Mérite
Personer fra Warszawa
Mottakere av prisen for ytringsfrihet (Four Freedoms Award)
Prøysenstua

Prøysenstua er den tidligere husmannsplassen Prøysen til gården Hjelmstad, ved Præstvegen i Ringsaker. Den er kjent som et kunstnerhjem ettersom forfatteren og visekunstneren Alf Prøysen (1914–1970) ble født og vokste opp her i årene 1914–1939.

Huset har en historie tilbake til 1860-årene, og tilhørte gården inntil Alf Prøysen kjøpte den i 1955 som foreldrenes bosted. Han solgte det til nevøen Rolf Hagen samme år, og dennes familie bodde i huset inntil det i 1985 ble overtatt av Ringsaker kommune. Huset var i det meste av denne perioden tilgjengelig for besøkende. Etter at Prøysenhuset åpnet i 1997, har ansvaret for plassen blitt overført dit. Den er restaurert i de senere år, fjøs og låve er tilbakeført slik de var i Alf Prøysens barndom på 1920-tallet. Huset og omgivelsene er skildret i en lang rekke av Prøysens «lørdagsstubber» og viser, og i erindringsboka Det var da det og itte nå. 

Prøysenstua ble fredet i 2018.

Det nye Prøysenhuset som åpnet i 2014, står like ved Prøysenstua. På Rudshøgda, der det gamle Prøysenhuset lå i nærheten av butikkene, er det en park med Sivert Donalis statue av Prøysen.

Referanser

Litteratur og andre kilder 
 Norske kunstnerhjem; temanummer av Fortidsvern; nr 3, 2005
 Finn Jor og Jiri Havran. Norske kunstnerhjem. Boksenteret, 1997

Eksterne lenker 
 
 Prøysenvandring  (Opplevelsesapp)

Norske kunstnerhjem
Kultur i Ringsaker
Museer i Innlandet
Litterære museer
Alf Prøysen
Byggverk i Ringsaker
Husmannsplasser
Fredete byggverk i Innlandet
Biecz

Biecz (tysk Beitsch) er en by i sørlige Polen ved elven Ropa. Den ligger i det lillepolske voivodskap, og har en befolkning på 4 575 (2006). Biecz fikk bystatus i 1257 men den var kjent som by så tidlig som i 1018.

Byer i det lillepolske voivodskap
Fylkesvei 2970

Fylkesvei 2970 går mellom Søndersrød og Nevlunghavn i Larvik kommune. Veien er 3,2 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 51 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Fylkesvei 2974

Fylkesvei 2974 går mellom Skåra og Berg i Larvik kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 55 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Fylkesvei 2976

Fylkesvei 2976 går mellom Foldvik og Huken i Larvik kommune. Veien er 1,9 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 58 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

 Foldvik
 Huken

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Fylkesvei 2964

Fylkesvei 2964 går mellom Stavern og Risøya i Larvik kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 42 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Fylkesvei 2966

Fylkesvei 2966 går mellom Larvikveien og Malgrimbukta i Stavern i Larvik kommune. Veien er 920 meter lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 43 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Usta (elv i Russland)

Usta er ei elv i Nizjnij Novgorod og Kirov oblast i Russland. Den er ei venstre sideelv til Vetluga (ei sideelv til Volga), og er 253 km lang, med et nedbørfelt på 6030 km². Mesteparten av vannføringen er fra snøsmelting. Middelvannføringen 47 km fra munningen er 28 m³/s. Elva er frosset over fra november til snøsmeltingen i april. Den er seilbar på de nederste strekningene. Byen Uren ligger ved Usta.

Kilder 
 Store sovjetiske encyklopedia

Elver i Kirov oblast
Elver i Nizjnij Novgorod oblast
Fylkesvei 2996

Fylkesvei 2996 går mellom Langestrand og Batteritomta i Larvik. Veien er 696 meter lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 107 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 

 Vegvesenets vegkart 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Usta

Usta, eller Usteåne, er ei elv i Hol kommune i Buskerud. Den renner ut fra Ustevatn (985-968 moh.) og nordøstover gjennom Ustedalen til samløpet med Holselva. På nordsiden av Ustedalsfjorden (770 moh.), omtrent midtveis i Ustedalen, ligger turiststedet Geilo.

Usta ble praktisk talt helt tørrlagt ved utbyggingen av Usta kraftverk i 1965.

Elver i Hol
Hallingdalsvassdraget
Usta (andre betydninger)

USTA har flere betydninger;

Usta – ei elv i Buskerud
Usta kraftverk – et vannkraftverk i Buskerud
Usta (elv i Russland) – ei elv i Nizjnij Novgorod oblast i Russland
United States Tennis Association – det amerikanske tennisforbundet
Kudma

Kudma (russisk: Кудьма) er ei elv i Nizjnij Novgorod oblast i Russland. Den er ei høyre sideelv til Volga. Kudma er 144 kilometer lang og har et nedbørfelt på .

Referanser

Eksterne lenker 
 

Elver i Nizjnij Novgorod oblast
Fylkesvei 2980

Fylkesvei 2980 går mellom Nøklegård i Porsgrunn og Dolven i Larvik.

Strekningen ble fastlagt 2019, og består av de tidligere fylkesvei 60 (Telemark) og fylkesvei 60 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Porsgrunn
Veier i Larvik
Fylkesvei 2972

Fylkesvei 2972 går mellom Helgeroa og Strandebakk i Larvik kommune. Veien er 880 meter lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 53 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Lars Funderud Johannessen

Lars Funderud Johannessen (født 20. november 1973) er en norsk skuespiller, som er mest kjent for rollen som den tilbakestående unge mannen Kjell Magne i Familiesagaen De syv søstre på TV 2 (1996–1998). Han har i tillegg spilt i mange reklamer på TV 2, og spiller da en figur som ligner på rollen i De syv søstre. Han spiller også en lignende rolle i Vazelina Hjulkalender.

Johannessen har skuespillerutdannelse fra bl.a Circle in the Square Theater School i New York, hvor han ble uteksaminert i 2003.

Han har jobbet ved flere teatre i Norge, bl.a. Teatret Vårt i Molde og Rogaland Teater.

Kjell Magne 
«Kjell Magne», som er rollen Johannesen er mest kjent for, er en mentalt tilbakestående gutt på 18 år. Han er sønn av den voldelige «Bjarte Sivertsen» (Torfinn Nag) og «Jannicke Haugland» (Lene Bragli), som har blitt prostituert etter å ha rømt fra konemishandleren Bjarte. Han er oppsatt på å finne igjen moren, og får hjelp og trøst hos den drapsdømte Frelsesarmésoldaten «Espen Hjeltevik» (Geir Morstad). Etter at Jannicke dukker opp i den fiktive byen «Solbekk» får seerne vite at hun forsøkte å ta abort, og at det er grunnen til at Kjell Magne er som han er. Kjell Magne gifter seg senere med den lett tilbakestående «Ellen Beate Rekdal» (Tone Johnsen). Under bryllupet dreper «Espen Hjeltevik» presten «Børre», som er tvillingbroren til da avdøde «Bjarte Sivertsen» (spilt av samme skuespiller).

Eksterne lenker 
 
 rogaland-teater.no: Lars Funderud Johannessen

Norske skuespillere
Skuespillere ved Rogaland Teater
Fylkesvei 3008

Fylkesvei 3008 går mellom Torget og Larvik stasjon i Larvik.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 115 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik
Fylkesvei 3032

Fylkesvei 3032 går mellom Auby og Løve i Larvik kommune.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 166 (Vestfold).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Vestfold og Telemark
Veier i Larvik