Josh Hawley

Joshua David Hawley (født 31. desember 1979 i Springdale i Arkansas) er en amerikansk politiker, advokat og tidligere professor som har representert Missouri i USAs senat siden 2019. Han er en republikaner og var Missouris 42. generaladvokat fra 2017 til 2019, før han slo den sittende demokraten Claire McCaskill i senatorvalget i Missouri i 2018.

Hawley ble født i Springdale i Arkansas og ble uteksaminert fra Stanford University i 2002 og Yale Law School i 2006. Han var en advokatfullmektig for dommer Michael W. McConnell i Tenth Circuit og høyesterettsjustitiarius John Roberts og jobbet deretter som advokat, først i privat praksis fra 2008 til 2011 og deretter for Becket Fund for Religious Liberty fra 2011 til 2015. Før han ble Missouris generaladvokat var han også en postgraduate intern på St Paul's School i London, en assisterende professor ved University of Missouri School of Law og et fakultetsmedlem i det konservative Blackstone Legal Fellowship.

Som Missouris generaladvokat igangsatte Hawley flere høyprofilerte søksmål og etterforskninger, inkludert et søksmål mot Affordable Care Act, en etterforskning av Missouris guvernør Eric Greitens og et søksmål og en etterforskning av selskaper tilknyttet opioidepidemien i USA. I senatet ble Hawley kjent for sin kritikk av «Big Tech» og den kinesiske regjeringen samt hans støtte for Hongkongs uavhengighet.

I desember 2020 ble Hawley kritisert da han ble den første senatoren som annonserte at han kom til å protestere mot godkjennelsen av valgmannsstemmene for presidentvalget i 2020. Ettersom Hawley ledet senatets forsøk på å hindre tellingen av valgmannsstemmene og hisset opp supportere av konspirasjonsteorien bak «Stop the Steal» som eventuelt resulterte i stormingen av den amerikanske kongressen, har personer fra begge sider av det politiske spekteret argumentert for at han var moralsk ansvarlig for opprøret og dødsfallene som fulgte, og har oppfordret ham til å frasi seg sin posisjon eller bli utvist fra senatet. Mot slutten av januar 2022 nektet Hawley for å forsøkt å endre valgresultatet og slapp uten konsekvenser.

Tidlig liv og utdannelse 
Joshua David Hawley ble født 31. desember 1979 in Springdale i Arkansas til bankmannen Ronald Hawley og læreren Virginia Hawley. I 1981 flyttet familien til Lexington i Missouri etter at Ronald ble medlem av en divisjon av Boatmen's Bancshares der.

Hawley gikk på Lexington Middle School og deretter Rockhurst High School, en Jesuittisk fri prep school for gutter i Kansas City i Missouri hvor han ble uteksaminert som en valedictorian i 1998. Ifølge ungdomsskolerektoren Barbara Weibling trodde flere av Hawleys lærere at «he was probably going to be president one day.» I videregående skrev Hawley ofte for avisen The Lexington News om temaer som amerikanske militser etter Oklahoma City-bombingen, mediadekning av Los Angeles Police Department-detektiven Mark Fuhrman og kvotering, som han var en motstander av. Han studerte deretter på Stanford University, som moren også hadde gått på. Hawley ble uteksaminert med en Bachelor of Arts i 2002. Han studerte under professor David M. Kennedy, som senere skrev forordet til Hawleys bok Theodore Roosevelt: Preacher of Righteousness. Kennedy sa at Hawley skilte seg ut på en skole «which is overstuffed with overachieving and very talented young people,» og har beskrevet Hawley som «arguably the most gifted student I taught in 50 years.»

Etter ti måneder i London som en post graduate intern på St Paul's School fra 2002 til 2003 returnerte Hawley til USA for å gå på Yale Law School, hvor han ble uteksaminert med en Juris Doctor i 2006. The Kansas City Star rapporterte at Hawleys klassekamerater så på ham som «politically ambitious and a deeply religious conservative.» I sin tid på Yale var han en redaktør for Yale Law Journal og president av skolens kapittel av Federalist Society.

Tidlig karriere
Hawley tilbrakte to år som advokatfullmektig etter utdannelsen, først for dommer Michael W. McConnell i U.S. Court of Appeals for the Tenth Circuit fra 2006 til 2007, deretter for høyesterettsjustitiarius John Roberts i USAs høyesterett fra 2007 til 2008. Han møtte sin fremtidige kone Erin Morrow da han jobbet for høyesteretten, som også hadde gått på Yale og var advokatfullmektig som jobbet for Roberts.

Hawley tok deretter en jobb for advokatfirmaet Hogan & Hartson fra 2008 til 2011. Fra 2011 til 2015 jobbet han for Becket Fund for Religious Liberty i Washington, D.C. før han flyttet til Missouri. Da han jobbet for Becket skrev han briefs og gav juridisk assistanse i høyesterettssaken Hosanna-Tabor Evangelical Lutheran Church & School v. Equal Employment Opportunity Commission i 2012 og Burwell v. Hobby Lobby i 2014. I 2011 returnerte Hawley til Missouri og ble førsteamanuensis på University of Missouri Law School hvor han utdannet i statsrett, grunnlovsteori, lovgivning og tort.

I juni 2013 var Hawley et fakultetsmedlem i Blackstone Legal Fellowship som er finansiert av Alliance Defending Freedom, en kristenkonservativ organisasjon som Southern Poverty Law Center (SPLC) har betegnet som en anti-LHBT hatgruppe.

Missouris generaladvokat (2017–2019)

Valget i 2016 
I 2016 stilte Hawley til valg for Missouris generaladvokat. Av de $9,2 millionene som ble samlet inn for valgkampen kom $4,4 millioner fra David Humphreys, administrerende direktør i Tamko Building Products. Den 2. august slo Hawley Kurt Schaefer i republikanernes primærvalg med 64 % av stemmene. I valget den 8. nevember slo han demokraten Teresa Hensley med 58,5 % av stemmene. Under valgkampn kritiserte Hawley karrierepolitikere som klatret oppover fra en stilling til den neste, som senere ble brukt mot ham fra alle parter da han valgte å stille i senatorvalget to år senere.

Tory Sanders' dødsfall
Den 5. mai gikk Tory Sanders, en afrikansk-amerikansk bilist smo hadde kjørt feil i Tennessee, tom for bensin i rurale deler av Mississippi County i Missouri. Han hadde gått seg bort og var forvirret, og spurte en som jobbet på en bensinstasjon om å ringe til politiet for hjelp. Politibetjenter ankom og satte han i en celle. Hans mentale tilstand hadde forverret seg og da ansatte i fengselet, ledet av Sheriff Cory Hutcheson, forsøkte å løslate ham motsto han dem. Hutcheson, som var siktet og senere dømt for en rekke lovbrudd på føderalt og delstatsnivå, ledet en gruppe politi- og fengselsbetjenter som peppersprayet og elektrosjokket Sanders flere ganger i løpet av dagen. Hutcheson ledet eventuelt en gruppe politi- og fengselsbetjenter inn i cellen og svermet Sanders, som fikk hjertestans og døde. Dødsårsdaken ble beskrevet som «excited delirium», en tilstand som ofte refereres til i dødsfall i varetekt, men som ikke anerkjennes i psykiatrien.

Hawley bestemte at de som hadde overfalt Sanders ikke prøvde å drepe ham, og valgte å ikke sikte dem for mord. Da Hawleys etterfølger Eric Schmitt valgte å gjennomgå saken på ny førte manglende bevis til at han måtte droppe siktelser på overlagt og forsettlig drap, og foreldelse hadde ført til at eventuelle mindre siktelser ikke lenger var gjeldende og ingen kunne derfor holdes ansvarlige for Sanders' død. Måten Hawley håndterte saken førte til kritikk fra fargede lovgivere og NAACP i Missouri. Etter drapet på George Floyd i 2020 kom saken igjen opp, og aktivister håpet at Schmitt kom til å sikte noen. I februar 2021 annonserte han at han ikke kom til å gjøre det.

Søksmål og etterforskning av opioidprodusenter 

I juni 2017 annonserte Hawley at Missouri hadde gått til sak mot tre legemiddelselskaper, Endo Health Solutions, Janssen Pharmaceuticals og Purdue Pharma, med anklager om å ha skjult risikoen med reseptbelagte smertestillende og spilt en rolle i opioidepidemien. Delstaten argumenterte for at selskapene hadde brutt forbruker- og Medicaidlover i Missouri. Erstatningen som ble krevd var blant de største i delstatens historie, på flere hundre millioner dollar.

I august 2017 annonserte Hawley at han hadde startet en etterforskning av syv opioiddistributører (Allergan, Depomed, Insys, Mallinckrodt, Mylan, Pfizer og Teva Pharmaceuticals). I oktober samme år utvidet han etterforskningen til å involvere tre selskaper (AmerisourceBergen, Cardinal Health og McKesson Corporation), de tre største distributørene av opioider i USA.

Ettersyn av bevisinnsamlinger etter voldtekt 
Den 29. oktober 2017 publiserte Columbia Missourian en artikkel som beskrev en stor mengde utestedte «rape kits», bevissamlinger etter voldtekt, i Missouri. Artikkelen beskrev også hvordan voldtektsofre og politiavdelingers forsøk på å få disse adressert av delstaten lenge hadde blitt ignorert. Den 29. november annonserte Hawley at det skulle foretas en gjennomgang over antallet utstedte «rape kits» i delstaten. Resultatene ble publisert i mai 2018, og viste at der var 5 000 av disse. I august sendte One Nation, en 501(c)(4) nonprofit med tilknytninger til den republikanske valgkampstrategen Karl Rove, en reklame som hedret Hawley for å ha identifisert problemet, noe The St. Louis Post-Dispatch beskrev som villedende. I september 2020 annonserte Missouris generaladvokat Eric Schmitt at av de 16 bevissettene som i etterkant ble lastet opp i en nasjonal DNA-database ble det funnet navn på 11 kjente kriminelle, som det ble anbefalt å ta ut tiltale mot.

Etterforskning av teknologiselskaper 
I november 2017 åpnet Hawley en etterforskning om hvorvidt Google brøt delstatens forbrukerrettighets- og antitrustlover. Etterforskningen var fokusert på hvilke typer data Google samler inn fra sine brukere og hvorvidt resultatene i søkemotorene er partiske.

I april 2018, etter Cambridge Analytica-skandalen, annonserte Hawley at de hadde stevnet Facebook i relasjon til hvordan selskapet deler brukernes data. Etterforskningen hadde som mål å finne ut om Facebook behandlet brukernes sensitive data riktig eller om de samler inn mer data enn de innrømmer offentlig.

Greitens-skandalene 
I desember 2017 ble Missouris republikanske guvernør Eric Greitens og høytrangerende medlemmer av hans stab anklaget for å ha omgått Missouris lover om åpenhet etter at The Kansas City Star rapporterte at de brukte Confide, en direktemeldingsapplikasjon som sletter meldinger etter at de har blitt lest, på sine personlige mobiler. Til å begynne med ville ikke Hawley opprette en sak mot dem, og refererte til en kjennelse i Missouris høyesterett som sa at generaladvokaten ikke både kunne representere en folkevalgt og samtidig gå til sak mot nevnte. Den 20. desember 2017 annonserte han derimot en etterforskning, og sa at hans klienter er «first and foremost the citizens of the state». Hawley sa at tekstmeldinger mellom offentlig ansatte, enten de er på private eller tildelte mobiler, burde behandles på samme måte som eposter: det må tas en avgjørelse om hvorvidt disse meldingene regnes som offisielle og, om de er det, hvorvidt de må være tilgjengelige for alle. Hawleys etterforskning fant ikke noen lovbrudd. I mars 2018 publiserte seks tidligere advokater i Missouri et brev hvor de beskrev etterforskningen som «halvhjertet»; en talsperson for Hawley beskrev brevet som et partisk angrep.

Da Greitens ble anklaget for å ha utpresset en kvinne han hadde en affære med i januar 2018 sa Hawley at han ikke hadde jurisdiksjon til å etterforske saken; St. Louis' kretsadvokat Kimberly Gardner startet en etterforskning i påstandene. Etter at en komite i Missouris Representantenes hus som etterforsket saken publiserte en rapport i april, oppfordret Hawley Greitens til å gå av umiddelbart. Uken etter kom Gardner med nok en tiltale mot Greitens, hvor han ble anklaget for å ha tatt donor- og maillistene fra The Mission Continues, en veldedighet for veteraner stiftet av Greitens i 2007, og brukt informasjonen for innsamlinger for hans valgkamp for guvernørvalget i 2016.

Hawley annonserte en etterforskning av de nye tiltalepunktene. Den 30. april annonserte han at han hadde startet en etterforskning av mulige brudd på delstatens offentlighetslover etter påstander om at en offentlig ansatt hadde styrt en sosial media-konto for Greiten. Samme måned ba Greitens en dommer om å utstede et forbud som ville hindret Hawley i å etterforske ham.

Den 29. mai 2018 annonserte Greitens at han skulle gå av 1. juni 2018; Hawley publiserte en pressemelding hvor han uttrykte støtte for avgjørelsen.

Søksmålet mot Affordable Care Act 

I februar 2018 slo Hawley seg sammen med 20 andre delstater med republikanske ledere i et søksmål som påstod at Affordable Care Act var grunnlovsstridig. Selv om noen mente at søksmålet ville fjerne beskyttelsen for personer med eksisterende tilstander, sa Hawley at han støttet slik beskyttelse. I september 2018, mens Hawley be kritisert av senatormotstanderen Claire McCaskill rundt søksmålets effekt på personer med eksisterende tilstander, sa Hawley at han støttet beskyttelse for individer med eksisterende tilstander. Hawley publiserte senere en kronikk i Springfield News-Leader hvor han forklarte at han støttet slike beskyttelser ved å opprette skattesubsidier for forsikringsselskaper som dekket slike kostbare pasienter. I desember 2018 erklærte dommer Reed O'Connor hele ACA som grunnlovsstridig, men etter anking var Fifth Circuit uenige at hele loven burde bli erklært ugyldig.

Rettssaken mot Bobby Bostic 
I mars 2018 forsvarte Hawley dommen mot Bobby Bostic i 1995, en afroamerikansk mann som hadde begått ran og flere andre lovbrudd da han var 16 år og ble dømt til 241 år i fengsel. Bostic og American Civil Liberties Union (ACLU) hadde forsøkt å anke dommen til høyesterett da de mente det gikk mot domstolens kjennelse i Graham v. Florida som bestemte at mindreårige ikke kunne dømmes til livsvarig fengselsstraff for andre lovbrudd enn mord. Hawley argumenterte for at Bostics straffeutmåling ikke brøt et forbud i grunnloven mot «cruel and unusual punishment», da han mente at Graham v. Florida kun gjaldt når noen ble dømt for ett lovbrudd, ikke flere. Dommeren i Bostics rettssak sa at han i etterkant hadde ment at straffeutmålingen var for streng, og støttet anken. Den 24. april ble Bostics anke avslått av høyesterett.

Etterforskning av den katolske kirken 
Etter en storjury i Pennsylvania publiserte en rapport med detaljer om  tilfeller av seksuelle overgrep utført av katolske prester i august 2018, samt etter demonstrasjoner av overlevende av seksuelle overgrep utført av prester i St. Louis annonserte Hawley at han skulle starte en etterforskning av mulige tilfeller av overgrep i Missouri. Missouri var en av flere delstater som startet etterforskninger i etterkant av rapporten i Pennsylvania; generaladvokatene i Illinois, Nebraska og New Mexico startet lignende etterforskninger. Hawley lovte å etterforske alle forbrytelser, publisere en offentlig rapport, og sende saker videre til lokale politiavdelinger. Erkebiskop av St. Louis Robert James Carlson lovet å hjelpe til i etterforskningen.

Etterforskningen, som ble overtatt av Hawleys etterfølger Eric Schmitt, endte i siktelser mot 12 tidligere prester for seksuelt overgrep av mindreårige i september 2019.

USAs senat

Valg

2018 

I august 2017 begynte Hawley å utforske sine sjanser i et senatorvalg. I oktober 2017 erklærte han seg som kandidat for republikanernes nominasjon i senatorvalget i 2018 for mandatet som da tilhørte demokraten Claire McCaskill. Før det ble annonsert ble Hawley bedt av fire tidligere republikanske senatorer fra Missouri (John Ashcroft, Kit Bond, John Danforth og McCaskills forgjenger Jim Talent) om å stille i valget.

Republikanernes primærvalg hadde 11 kandidater som håpte å vinne over McCaskill i senatorvalget. Hawley fikk støtte fra flere kjente republikanere, som senatets majoritetsleder Mitch McConnell, president Donald Trump og Senate Conservatives Fund. Han vant primærvalget overlegent.

I november 2017 annonserte Trump sin støtte for Hawley. Under valgkampen var Obamacare et stort tema, og begge kandidatene lovet å videreføre beskyttelse for personer med eksisterende tilstander. McCaskill kritiserte Hawleys engasjement i et søksmål som kunne ha endt med at slike beskyttelser ble fjernet ved å oppheve Affordable Care Act. Hawley gjorde McCaskills stemme i den kommende bekreftelsen av CIAs direktør Mike Pompeo som utenriksminister til et tema i valgkampen. En talsperson for Hawley spurte, «Will Senator McCaskill ignore her liberal donors and support Mike Pompeo for Secretary of State, or will she stick with Chuck Schumer and continue to obstruct the president?», og la til, «It is deeply troubling how focused Senator McCaskill is on doing what's politically convenient instead of doing what's right.»

Hawley ble kritisert av både republikanere og demokrater for å startet valgkampen sin under ett år etter å ha blitt tatt i ed som generaladvokat, da han i valgkampen hadde sendt reklamer som kritiserte «ladder-climbing politicians.» Hawley avfeide dette og sa at han ikke hadde noen planer om å stille til senatorvalg da han stilte til valg for generaladvokat.

Under valgkampen publiserte han skattemeldingene for både seg selv og sin kone, og oppfordret McCaskill til å gjøre det samme. McCaskill publiserte sin egen skattemelding. Da han ble spurt om Trump burde publisere sin skattemelding valgte Hawley å ikke kommentere.

Hawley slo McCaskill i valget i 2018 med 51 % av stemmene mot McCaskills 46 %.

Den 6. desember 2018 startet Missouris statssekretær Jay Aschcroft en etterforskning i hvorvidt Hawley hadde misbrukt offentlige goder i sin valgkamp til senatet. Hawley benektet anklagene. Den 28. februar 2019 avsluttet Ashcroft etterforskningen da det ikke var nok bevis for at «an offense has been committed.» I en etterforskning av misbruk av valgkampsmidler i New York Post ble det avslørt at Hawley trolig hadde misbrukt midler, for eksempel med en utgift på $80,04 på Jimmy Buffett's Margaritaville oppført som «reise» på en tur til Universal Studios i Orlando i Florida sponset av lobbyister. Nesten ett år senere erklærte representanter for Hawley at han hadde tilbakebetalt de misbrukte midlene.

Mandatsperiode 

Hawley ble tatt i ed som senator 3. januar 2019.

I juni 2019 spilte Hawley en stor rolle i å hindre Michael S. Bogren, Trumps nominasjon, i å bli utpekt district judge for Western District of Michigan. Hawley anklaget Bogren for «anti-religious animus» i en sak han tok som advokat, hvor Bogren sammenlignet katolikkers syn på homofili med Ku Klux Klans syn på ekteskap mellom svarte og hvite.

Under demonstrasjonene i Hongkong i oktober 2019 besøkte Hawley og senator Ted Cruz Hongkong og talte til støtte for demonstrantene. Hawley beskrev byen som en «police state». Hongkongs regjeringssjef Carrie Lam sa at Hawleys kommentar var «irresponsible and unfounded».

Den 18. november 2019 annonserte Hawley The National Security and Personal Data Protection Act, som ville gjort det ulovlig for amerikanske bedrifter å lagre brukerinformasjon eller krypteringsnøkler i Kina. Engadget påpekte at lovforslaget kunne føre til «serious problems» for bedrifter som er juridisk bundet til å lagre data i Kina, som Apple og TikTok, og kunne «might force them to leave China altogether». Det var ikke Hawleys første lovforslag relatert til teknologi; han hadde også introdusert blant annet et forslag om å ulovliggjøre loot boxer i spill Hawley fokuserte på TikTok og sa at lovforslaget ville dekke Russland i tillegg til Kina, samt «any other country the State Department deems a security risk». Han sa at lovforslaget var «targeted at social media platforms and data-intensive businesses» og «would block such mergers by default without pre-approval from the Committee on Foreign Investment in the United States». Lovforslaget hindret også innsamlingen av «more user data than is necessary to conduct business».

Hawley støttet president Donald Trump i å øke den finansielle støtten på $600 fra Consolidated Appropriations Act of 2021 til $2 000, som ville gjort ham til en uventet alliert av Bernie Sanders. Sammen med Sanders og Chuck Schumer forsøkte Hawley å presse gjennom en avstemning for å øke støtten, men ble blokkert av andre republikanske senatorer.

Den 8. februar 2021, etter å ha stemt mot nominasjonen av Denis McDonough for USAs krigsveteranminister, ble Hawley den eneste senatoren som stemte mot alle av president Joe Bidens nominasjoner til regjeringsposter, sett bort fra Cecilia Rouse som han stemte for i hennes nominasjon til leder for Council of Economic Advisers.

Ti måneder etter at Biden ble tatt i ed hadde Hawley stemt for kun 4 av 118 utnevnelser som gikk til avstemning i senatet. Statsviter Wendy Schiller sammenlignet Hawley med «senators who have basically made it their career to stop the Senate in its tracks.» Hun påpekte at Hawley skilte seg ut fra sine forgjengere i at denne motarbeidingen ikke hadde et klart politisk arbeid, men fungerte mer som en måte å straffe Biden-regjeringen på.

Rolle i presidentvalget i 2020
Etter at Joe Biden var presidentvalget i 2020 annonserte Hawley planer om å protestere mot senatets godkjenning av valgmannsstemmene 6. januar 2021. Han var den første senatoren som annonserte dette. Trump hadde nektet å akseptere nederlaget og kom med flere grunnløse anklager om valgfusk gjennom valget. Hawley sa at hans forsøk på å endre valgresultatet var på vegne av de som var «concerned about election integrity.» Han kom med flere uttalelser om at det fremdeles var mulig for Trump å forbli president. The New York Times skrev at Hawley hadde kommet med falske påstander om at valget var stjålet. Hans handlinger førte til at han ble fordømt av medlemmer av begge partier for å være udemokratisk.

Den 30. desember 2020 sa Hawley, «some states, particularly Pennsylvania, failed to follow their own state election laws», selv om flere domstoler hadde påpekt at dette ikke var tilfellet. Han gjentok disse grunnløse påstandene om Pennsylvania i en email om pengeinnsamling i februar 2021, selv om Pennsylvanias høyesterett hadde enstemmig avvist argumentet, og USAs høyesterett hadde avslått en ankelse.

Den 30. desember 2020, etter at Hawley hadde tvitret at han kom til å delta i protesten mot Bidens seier, svarte Walmarts offisielle konto, «Go ahead. Get your 2 hour debate. #soreloser.» Hawley svarte med å anklage Walmart for å bruke «slave labor» og «driv[ing] mom and pop stores out of business». Walmart slettet tvitringen, beklaget overfor Hawley og sa at det var «mistakenly posted by a member of our social media team.» Hendelsen førte til at emneknaggen #BoycottWalmart trendet på Twitter.

Den 4. januar 2021 tvitret Hawley at huset hans i Washington, D.C. hadde blitt vandalisert og at familien hadde blitt truet av Antifa scumbags", et eksempel på «leftwing violence» som et resultat av hans påstander om valgfusk. Han sa at han selv var i Missouri da dette skjedde. ShutDownDC, gruppen som stod bak arrangementet, sa at det var en fredelig protest og påstod at de verken vandaliserte Hawleys hus eller banket på døren. Gruppen delte en video fra arrangementet som viste demonstranter som tegnet på fortauet med kritt, ropte i megafon, og la en kopi av USAs grunnlov foran Hawleys dør. Politiet i Vienna i Virginia sa at demonstrantene var fredelige og at det ikke hadde vært nødvendig å sende noen vekk eller arrestere noen. Juan Vazquez, en talsperson for politiet, sa at de «didn't think it was that big of a deal.»

Stormingen av USAs kongress og reaksjoner 

Den 6. januar 2021, da kongressen møttes for å telle valgmansstemmene for presidentvalget i 2020, ble de avbrutt da demonstranter som støttet Donald Trump stormet United States Capitol og medlemmer av kongressen måtte evakueres. Opprøret førte til fem dødsfall. Før stemmene ble talt, som Hawley offentlig hadde sagt at han kom til å protestere mot, ble han fotografert da han hilset demonstrantene med en hevet knyttneve utenfor kongressbygget. Bildet ble kontroversielt; The Kansas City Star beskrev det som «the image that will haunt Josh Hawley» og «one of the iconic images to emerge from the day the Capitol was breached by rioters» og Pulitzer Prize-vinneren Tony Messenger skrev i St. Louis Post-Dispatch at «the staging was perfect» og anbefalte at bildet ble kjent som Hawley: The Face of Sedition. Tom Coleman, tidligere medlem av representantenes hus fra Missouri og en republikaner, sa at Hawleys «clenched fist in front of the Capitol will seal his fate.» Fotografen, Francis Chung, ville ikke kommentere på bildet og sa «[it] is what it is» og «kind of speaks for itself.»

Samme dag publiserte The Kansas City Star en lederartikkel som sa at Hawley «has blood on his hands» etter hendelsen, som de beskrev som et «coup attempt» og sa at «no one other than President Donald Trump himself is more responsible» enn Hawley, «who put out a fundraising appeal while the siege was underway». Dagen derpå publiserte de en lederartikkel hvor de oppfordret Hawley til å gå av, eller bli fratatt sitt sete. The St. Louis Post-Dispatch, Missouris andre store avis, publiserte en lederartikkel 7. januar hvor de oppfordret Hawley til å gå av og «silent enablers» blant republikanerne til å fordømme Trumpisme og skrev at «Hawley's tardy, cover-his-ass condemnation of the violence ranks at the top of his substantial list of phony, smarmy and politically expedient declarations» og «Trumpism must die before it morphs into Hitlerism. Defenders like Hawley  deserve to be cast into political purgatory for having promoted it». Gilbert Bailon, avisens redaktør, forklarte avisens avgjørelse i et intervju med WBUR, en radiostasjon i Boston:

Statsviterne Henry Farrell og Elizabeth N. Saunders beskrev Hawleys handling som en «cynical theatrical gesture» og beskrev Hawley som «pursuing short-term political gain at the risk of long-term chaos.» John Danforth, en tidligere republikansk senator fra Missouri og Hawleys politiske mentor, sa at å støtte Hawley var den «worst mistake I ever made in my life». Danforth sa at Hawley var direkte ansvarlig for opprøret. David M. Kennedy, som var Hawleys akademiske rådgiver på Stanford, sa at han «absolutely could not have predicted that the bright, idealistic, clear-thinking young student that I knew would follow this path» og var «more than a little bamboozled by it, certainly distressed by it,» selv om han sa at han ikke trodde Hawley direkte opphauset folkemengden. Den konservative splatisten George Will skrev at Hawley, Trump og senator Ted Cruz «will each wear the scarlet S of a seditionist.» Komikeren Bill Maher kalte Hawley en «far-right JFK with a little dash of KKK.» Den 9. januar rapporterte NBC News at flere medlemmer av det republikanske parti anonymt fordømte Hawleys handlinger, og om Hawleys hevde knyttneve sa en strategiker at Hawley «looked phony and out of place and like a doofus» på en måte som minnet om bildet hvor Michael Dukakis poserte i en tank. Etter opprøret falt Hawleys oppslutning seks prosent i Missouri, og ni prosent blant republikanere i Missouri.

I etterkant av opprøret forsøkte andre republikanske folkevalgte å overtale Hawley til å droppe protestene mot Bidens seier, men han stemte allikevel for innvendingene mot valgmannsstemmene i Arizona og Pennsylvania, og kom med grunnløse påstander om at valgfunksjonærer i Pennsylvania hadde brutt delstatens lover. Begge senatorene fra Pennsylvania, inkludert republikaneren Pat Toomey, avviste Hawleys innvendinger og senatet avviste innvendingene hans gjennom avstemninger some endte henholdsvis 6–93 og 7–92 Noen politiske kommentatorer og demokratiske folkevalgte kalte Hawley og andre senatorer som forsøkte å endre valgresultatet for Sedition Caucus. Hawley har siden fått oppfordringer om å tre av fra begge partier, som han har svart på ved å si at han «will never apologize for giving voice to the millions of Missourians and Americans who have concerns about the integrity of our elections.» Tusenvis av tidligere og daværende jusstudenter, inkludert fra Hawleys gamle universitet Yale Law School, ba om å stenge Hawley og Cruz ute fra advokatsamfunnet. Den 9. januar samlet hundrevis av demonstranter seg i St. Louis foran the Old Courthouse for å kreve at Hawley gikk av. 

Flere politiske donorer og selskaper med tilknytninger til Hawley har kuttet støtte. David Humphreys, som sammen med moren og søsteren donerte over $6 millioner til Hawleys valgkamper, ba om å få ham censured for å ha «revealed himself as a political opportunist willing to subvert the Constitution and the ideals of the nation he swore to uphold.» Den 7. januar kansellerte Simon & Schuster den planlagte lanseringen av Hawleys bok, The Tyranny of Big Tech, og sa at forlaget "«cannot support Senator Hawley after his role in what became a dangerous threat»; boken ble senere plukket opp av Regnery Publishing, som ofte publiserer bøker av konservative forfattere. Den 11. januar annonserte flere selskaper, inkludert Airbnb, American Express, AT&T, Best Buy, Dow Inc. og Mastercard, at de skulle stanse all innsamling for republikanere som protesterte mot Bidens seier, inkludert Hawley; Hallmark Cards, basert i Kansas City, sa at de hadde bedt Hawley og senator Roger Marshall fra Kansas om å tilbakebetale all økonomisk støtte. Senate Conservatives Fund, en konservativ political action committee, begynte derimot å samle inn penger for Hawley og økte støtten etter opprøret. Stiftelsen samlet inn $700 000 og brukte nesten $400 000 på å sende tekstmeldinger og eposter til hans støtte. En gruppe av Claire McCaskills tidligere ansatte opprettet en PAC med det mål å avsette Hawley under navnet JOSH PAC (Just Oust Seditious Hacks).

Den 21. januar leverte syv demokratiske senatorer en klage mot Hawley og Cruz til Senate Ethics Committee hvor de mente at de «lent legitimacy to the mob's cause and made future violence more likely.»" Hawley kalte klagen for «a flagrant abuse of the Senate ethics process and a flagrant attempt to exact partisan revenge». So svar sendte Hawley inn sin egen klage mot de syv senatorene, hvor han mente at deres klage var uetisk på grunn av det mulige samarbeidet med lederne i det demokratiske parti, og klaget på at han var et offer for cancel culture.

Etter stormingen av kongressen sendte flere personer nedsettende meldinger ment for Hawley til representanten Josh Harder, en demokrat fra California, da de to hadde lignende navn.

Den 28. mai 2021 stemte Hawley mot opprettelsen av en uavhengig kommisjon som skulle etterforske opprøret.

Politiske posisjoner 
Hawleys politiske meninger har blitt beskrevet som nasjonalistiske og populistiske. Han har også blitt beskrevet som en «Trump loyalist».

Abort 
Hawley er en abortmotstander og har oppfordret til utpekelsen av «constitutionalist, pro-life judges» til USAs høyesteret og andre føderale domstoler. Han har beskrevet Roe v. Wade som «one of the most unjust decisions» i USAs historie. Missouris Right to Life PAC støttet Hawley i senatorvalget. I juli 2020 sa Hawley at han ikke kom til å støttet nominasjoner til høyesterett med mindre de eksplisitt sa at de kom til å stemme for opphevelsen av Roe v. Wade. I oktober 2020 stemte Hawley for bekreftelsen av Amy Coney Barrett, som ikke hadde sagt at hun kom til å opphever Roe.

Koronaviruspandemien 
Under tidlige forhandlinger for en økonomisk pakke foreslo senatets majoritetsleder Mitch McConnell en begrenset skatterefusjon for rundt 70 millioner husholdninger med samlet inntekt på under $50 000. Forslaget ble møtt med «swift bipartisan opposition», inkludert fra Hawley, som førte til at begrensningene ble droppet.

I april 2020 foreslo Hawley at USAs regjering skulle betale bedrifter for å beholde sine ansatte gjennom koronaviruspandemien og gjenansette arbeidere som hadde blitt sparket. Forslaget var ikke ulikt lignende programmer som noen europeiske land, eksempelvis Danmark, Nederland og Storbritannia, hadde implementert.

I desember 2020 slo Hawley seg sammen med senator Bernie Sanders, en partiløs representant fra Vermont som caucuser med demokratene, for å kreve at alle nye stimuluspakker inkluderte direkte utbetalinger på $1 200 til amerikanske arbeidere. Hawley og Sanders brukte den kommende julepausen og fristen for å godkjenne en ny continuing resolution for å hindre en nedstengnig av statsapparatet.

I juni 2021 oppfordret Hawley Anthony Fauci til å tre av som direktør for National Institute of Allergy and Infectious Diseases.

Miljø 
Som Missouris generaladvokat jobbet Hawley for deregulering av miljøbeskyttelser introdusert av president Barack Obama, og startet fire søksmål mot Donald Trumps regjering for å få fortgang i prosessen. Hawley innså ironien i det han gjorde, og sa «it turns out the best way to help President Trump pursue his agenda of rolling back federal overreach is to sue him.»

Utenrikspolitikk 

Noen av hans tidligere kolleger på St Paul's School beskrev Hawley som «very hawkish» i 20-årene, som støttet Irak-krigen og på et punkt laget popkorn for å se invasjonen av Irak i 2003. Som en 25 år gammel jusstudent ved Yale University skrev han blogginnlegg til støtte for krigen i 2005, samt for nasjonsbygging i Irak. Han støttet da at USA skulle være proaktiv med promotering av demokratisering internasjonalt.

Siden han ble en senator har Hawley endret mening og blitt en motstander av USAs militære involvering i Midtøsten. Hawley har argumentert for at USA skal endre fokus bort fra Midtøsten og mot Kina, som han ser på som en stor trussel mot både demokrati og nasjonal sikkerhet. Han har kritisert ideene om evig krig og kosmopolitisme, som han har anklaget både venstre og høyre side for, og sa at «the quest to turn the world into a liberal order of democracies was always misguided,» da det «depended on unsustainable American sacrifice and force of arms.» I tillegg har Hawley kritisert World Trade Organization som han har ment at bør bli avskaffet, noe han beskrev som «a start», og foreslo at «along with it, the new model global economy» også burde bli avskaffet.

Under Bidens regjering stemte Hawley konsekvent mot hurtig godkjennelse av Bidens nominasjoner til utenriks- og sikkerhetsstillinger, som tvingte senatet til å gå gjennom flere steg for å bekrefte nominasjoner.

Afghanistan 
Etter at Kabul falt og etter angrepet på flyplassen i Kabul i 2021 var Hawley en av «a wave of other Republicans» som ønsket at Biden skulle gå av.

Kina og Hongkong 

Hawley er åpen om sin kritikk av Kina, som han har beskrevet som «the greatest security threat to this country in this century.»" Han har sagt at USAs mål burde ikke være «to remake China from within», men snarere «to deny Beijing's ability to impose its will without, whether it be upon Hong Kong, or Taiwan, or our allies and partners, or upon us.»

I oktober 2019 var Hawley an co-sponsor av Hong Kong Human Rights and Democracy Act. Før lovforslaget ble sent til Representantenes hus besøkte han Hongkong for å bevitne demonstrasjonene. Han kommenterte på Twitter at Beijing forsøkte å gjøre Hongkong til en «police state». Hongkongs regjeringssjef Carrie Lam kalte kommentaren «irresponsible». Den 19. november 2019 ble lovforslaget enstemmig vedtatt i senatet.

Hawley har jobbet med lovforslag som ville hindret at data ble sendt gjennom en liste over svartelistede land, inkludert Kina.

Den 10. juli sendte Hawley et brev til NBAs kommissær Adam Silver hvor han kritiserte ligaen for å ha latt spillere inkludere meldinger til støtte for Black Lives Matter på trøyene, men ikke til støtte for demonstrasjonene i Hongkong i 2019–2020 eller politibetjenter. Hawleys kontor sendte også brevet, sammen med en kunngjøring til flere journalister som skrev om NBA, inkludert ESPNs Adrian Wojnarowski. Wojnarowski svarte «Fuck You.» Hawley tvitret deretter et skjermskudd av Wojnarowskis svar; Wojnarowski beklaget seg deretter overfor Hawley direkte og postet også en unnskylding på Twitter. Den 12. juli ble Wojnarowski midlertidig suspendert av ESPN over hendelsen. Den 23. september 2020 kritisert Hawley nok en gang Silver for NBAs virksomheter i Kina da han tvitret,«Adam Silver just comes right out and says it: NBA's relationship with China involves 'trade offs' but overall is a 'net positive.' And by 'net positive,' he means billions of dollars for the NBA and by 'trade offs,' he means slave labor.»

Israel 
Under senatorvalget i 2018 sendte Hawleys pressekontor ut en epost som kritiserte Claire McCaskill for å ha støttet Joint Comprehensive Plan of Action hvor de skrev, «We should be standing with President Trump and Israel today. If you aren't, you are standing with the mullahs and John Kerry. Sen. McCaskill needs to make it clear that she stands with President Trump and Israel, and not the mullahs.»

Hawley er mot Boycott, Divestment and Sanctions-kampanjen.

Anklager om antisemittisme 
Under National Conservatism Conference, organisert av den israelske professoren Yoram Hazony, den 16. juli 2019 sa Hawley:

I talen fordømte Hawley også den «cosmopolitan agenda», den «cosmopolitan class», den «cosmopolitan consensus», den «cosmopolitan economy» og den  «cosmopolitan elite». Uttalelsene ble kalt for antisemittiske av flere politiske kommentatorer og jødiske ledere, samt av Anti-Defamation League som ba Hawley om å beklage seg. The Jewish Telegraphic Agency sammenlignet Hawleys referanser til «cosmopolitan elites» med begrepet «rootless cosmopolitan», et antisemittisk skjellsord popularisert av Josef Stalin og som også ble brukt av nazistene. Andrew Silow-Carroll skrev for J. The Jewish News of Northern California at Hawley brukte forbindelsene sine med jøder som en måte å unngå anklager om antisemittisme. Som respons på anklagene tvitret Hawley «The liberal language police have lost their minds.» Hazony og Republican Jewish Coalition forsvarte Hawleys utsagn.

Den 21. oktober 2019 angrep Hawley den jødiske Washington Post-reporteren Greg Sargent og beskrev ham som en «smug, rich liberal elitist»; Sargent svarte i en artikkel at han hadde vokst opp i fattigdom. Mehdi Hasan argumenterte for at Hawleys angrep var antisemittisk, noe Sargent ikke påstod.

Mexico 
I juli 2019 reiste Hawley til McAllen i Texas langs Mexico–USA-grensen hvor han sa «the nonstop flow of drugs and human trafficking coming into this country is a crisis, plain and simple. I want to learn more about the challenges our agents face, the problems these local communities are dealing with, and how we can figure out a path forward. We are facing a surge at the southern border like we have never seen before, and Congress needs to get off its backside and act.»

Den 6. november 2019 anbefalte Hawley at USA skulle innføre sanksjoner og fryse formuesgoder for meksikanske tjenestemenn som han ikke følte gjorde nok for å motarbeide meksikanske narkotikakarteller.

Den 19. januar 2021 blokkerte Hawley den kjappe bekreftelsen av Alejandro Mayorkas' nominasjon til USAs sikkerhetsminister etter at Mayorkas ikke ville love å bruke de $1,4 milliardene USAs regjering hadde tilegnet utvidelsen av grensemuren mellom Mexico og USA.

Russland 
Hawley har kalt Mueller-rapporten for en «hoax» og Steele-rapporten «lies from a Russian spy».

I januar 2019 var Hawley en av 11 republikanske senatorer som stemte for et lovforslag som ville blokkert Trumps planer om å løfte sanksjoner på tre russiske selskaper.

I juli 2020 sa Hawley at han ikke trodde på nyhetsrapporter om et russisk dusørprogram som finansierte Taliban, men sa likevel «if they so much as think about putting bounties on the heads of American soldiers, there will be punishment.»

I januar 2022 oppfordret Hawley Biden til å droppe støtten for å inkludere Ukraina i NATO, da Hawley argumenterte for at en forpliktelse til å forsvare Ukraina kom til å ha en negativ effekt på mot Kina.

Saudi-Arabia 
I en debatt mot Claire McCaskill i under senatorvalget i 2018 var Hawley og McCaskill enige om at dersom det ble bekreftet at den saudiske regjeringen stod bak attentatet på Jamal Khashoggi burde USA respondere strengt.

Etter angrepet på Abqaiq og Khurais i 2019 sa Hawley «we shouldn't attack anybody on behalf of Saudi Arabia for Saudi Arabia's national interests» og istedenfor burde «preserve the security of the American people and the prosperity of our middle class.»

Ukraina 
I oktober 2019 ba Hawley om en uavhengig etterforskning av Joe Biden relatert til forholdet hans med Ukraina. Han forsvarte Trumps telefonsamtale med den ukrainske presidenten Volodymyr Zelenskyj og kritiserte riksrettssaken mot Donald Trump i 2020 da han sa at Trumps ord var «certainly not a crime». Under riksrettssaken sa Hawley at dersom videre vitner ble innkalt og nye dokumenter ble lagt frem ville han forsøke å tvinge frem avstemninger på stevninger for Michael Atkinson, Hunter Biden, Joe Biden, Adam Schiff, den anonyme varsleren og en bekjent av varsleren.

Venezuela 
Den 3. april 2019 var Hawley del av en gruppe bestående av åtte republikanere og syv demokrater som støttet the Venezuelan Emergency Relief, Democracy Assistance and Development (VERDAD) Act, som ville anerkjent Juan Guaidó som Venezuelas president istedenfor Nicolás Maduro. Lovforslaget ville gitt $200 millioner i økonomisk støtte til Venezuela, $200 millioner til naboland som tok imot flyktninger fra Venezuela, fjernet amerikanske visaer for venezuelanske tjenestemenn og fjernet sanksjoner på tjenestemenn som ikke var beskyldt for brudd på menneskerettigheter og som anerkjente Guaidó.

Våpenpolitikk 
Hawley fikk en rationg på 93 prosent fra National Rifle Association (NRA) i 2018 og 86 prosent i 2016. Han støtter ikke et forbud mot angrepsvåpen, men støtter noen forslag for våpenkontroll, inkludert bedre bakgrunssjekker, forbud mot bump stocks og forbud for mentalt syke å eie våpen. Under valgkampen for senatet brukte Hawley National Media som en mediakonsulent, samme firmaet som NRA bruker.

Hatkriminalitet 
Hawley var en av seks republikanske senatorer som stemte mot COVID-19 Hate Crimes Act, som ville gjort det mulig for justisdepartementet å undersøke hatkriminalitet relatert til COVID-19 og etablere en digital database. Han var den eneste senatoren som stemte mot vedtaket av en endret versjon av lovforslaget som ville hjulpet i etterforskningen av hatkriminalitet mot asiatere, og sa da «It's too broad. As a former prosecutor, my view is it's dangerous to simply give the federal government open-ended authority to define a whole new class of federal hate crime incidents.»

Helsevesen 
Hawley har kritisert Affordable Care Act (Obamacare). Som Missouris generaladvokat deltok han i et søksmål med 20 andre delstater som forsøkte å få loven erklært grunnlovsstridig. Hawley sa at loven «was never constitutional», og snakket stolt om sin deltakelse i søksmålet. Hawleys valgkamp for senatet i 2018 sa at han støttet beskyttelse for personer med eksisterende tilstander. Han publiserte senere en kronikk i Springfield News-Leader hvor han sa han støttet å beskytte de med eksisterende tilstander ved å opprette en skattelettelse for forsikringsselskaper som dekket disse kostbare pasientene.

Menneskesmugling 
Hawley har sagt at menneskesmugling var resultatet av den seksuelle revolusjonen i amerika på 1960-tallet på grunn av endringen i synet på sex før ekteskap og bruken av prevensjonsmidler. Etter å ha blitt møtt med kritikk sa han at Hollywood-kulturen var en av de store årsakene for menneskesmugling. Hawley har sagt at den rette plassen for sex er «within marriage».

Immigrasjon 
Hawley støtter byggingen av en grensemur i sør for å stanse ulovlig innvandring.

Hawley støttet Trump-administrasjonens policy å separere familier, og sa «It is an entirely preventable tragedy. Don't cross the border illegally and this won't happen.»

Arbeid 
Da han stilte i senatorvalget i 2018 tok ikke Hawley en solid stilling på right-to-work som for tiden var klart for folkeavstemning i Missouri. Hans talsperson sa om right-to-work, som ville gjøre det vanskeligere for personer å involvere seg i fagforeinger, at «nobody should be forced to pay union dues.»

I 2018 stilte Hawley seg også kritisk til å øke minstelønnen i Missouri fra $7,85 i timen til $8,60 i 2019 og $12 innen 2023.

LHBT-rettigheter 
I desember 2015 støttet Hawley fritak for «businesses and religious groups from participating in same-sex ... marriage ceremonies» i Missouri.

Etter at høyesterett dømte at føderale lover hindret diskriminering i arbeidsplassen basert på seksuell legning eller kjønn kritiserte Hawley i juni 2020 kjennelsen da han sa at den «represents the end of the conservative legal movement».

Sosiale medier og Big Tech
Hawley er kjent for sin kritikk av Big Tech og sosiale medieselskaper og har ofte vært uenig med andre republikanere i sin støtte for regulering av internettselskaper. Han var en co-sponsor for Do Not Track-forslag med demokratene Dianne Feinstein og Mark Warner. Hans bok The Tyranny of Big Tech ble publisert i mai 2021. Ifølge Wireds Gilad Edelman, «[the book] raises valid concerns about the technology industry, and he proposes solutions worth taking seriously. But he embeds these ideas in a broader argument that is so wildly misleading as to call the entire project into question.» Edelman skrev at Hawley forvridde historien for anti-trust i USA, feilaktig fremstilte arbeid med anti-trust på begynnelsen av det 20. århundre, og totalt ignorerte konservatives motstand mot håndhevelse av antitrustlover siden 1970-tallet.

I august 2019 introduserte Hawley the Social Media Addiction Reduction Technology (SMART) Act som ville forbydd enkelte funksjoner, som uendelig scrolling og auto-play, funksjoner han mener fører til internettavhengighet. Lovforslaget ville hindret brukere i å anvende plattformer mer enn 30 minutter per dag med mindre de manuelt endret innstillingene en gang i måneden. 

I mars 2020 foreslo Hawley med flere andre senatorer the No TikTok on Government Devices Act som ville hindret føderale ansatte i å laste ned programmet. Hawley hadde tidligere kalt appen «a Chinese-owned social media platform so popular among teens that Mark Zuckerberg is reportedly spooked».

Hawley har kritisert Section 230 og har fremmet lovforslag som ville se på det som et privilegium istedenfor en rettighet. Forslaget ble møtt med kritikk fra begge sider og beskrevet som «poorly drafted, imprecise, and fatally vague.»

Handel og tariff 
Hawley støttet Trumps innførelse av handelstariffer og sa han håpet at de ville være midlertidige og eventuelt resultere i lavere tariffer på amerikansk landbruk enn før handelskrigen. I september 2018 stilte han seg helt bak Trumps avgjørelser innen handel da han sa «It's a trade war that China started. If we're in a war, I want to be winning it.»

Den 5. mai 2020 skrev Hawley en kronikk i The New York Times hvor han oppfordret til avskaffelsen av World Trade Organization, som han mente ikke tjente amerikanske interesser og «enabled the rise of China.» Ikke lenge etter introduserte han en vedtekt om å trekke USA ut av WTO.

Donald Trump
Hawley har blitt beskrevet som en «Trump loyalist». Han stemte for frikjennelse i den første riksrettssaken og anklaget demokratene for å ha misbrukt grunnloven ved å starte riksrettsetterforskningen, som han beskrev som «the first purely partisan impeachment in our history». Dagen etter at senatet, da med en republikansk majoritet, frikjente Trump roste Trump Hawley for å spilt en viktig rolle i frikjennelsen.

St. Louis Post-Dispatch publiserte en artikkel som kritiserte Hawley og senator Roy Blunt for å ikke ha tatt avstand fra stormingen av kongressen 6. januar 2021, og for at de fortsatte å støtte Trump. Begge senatorene stemte for frikjennelse i Trumps andre riksrettssak. Under den andre riksrettssaken var Hawley i galleriet i senatet istedenfor på pulten sin på gulvet sammen med resten av senatorene. En reporter for NBC News tvitret at Hawley kunne bli sett «sitting up in the gallery with his feet up on the seat in front of him, reviewing paperwork». Da han senere ble anklaget for å ha ignorert saksbehandlingen kalte Hawley det for «a total kangaroo trial».

Nominasjoner til USAs høyesterett 

Hawleys første reklame i senatorvalget i 2018 fokuserte på Brett Kavanaughs nominasjon til USAs høyesterett, som han støttet. Etter at Kavanaugh ble anklaget for seksuelt overgrep støttet Hawley ham og sa at demokratene stod bak et «ambush».

Den 27. oktober 2020 stemte Hawley for bekreftelsen av Amy Coney Barrett.

Hawley var kritisk mot nominasjonen av Ketanji Brown Jackson til høyesterett i 2022. Han vidererformidlet desinformasjon somn knyttet hennes tid som dommer og medlem av United States Sentencing Commission til pedofili og et «pattern of letting child porn offenders off the hook for their appalling crimes». Flere uavhengige faktasjekkere var uenige med Hawleys påstander, som ble knyttet til konspirasjonsteorier fra ytre høyre og QAnon. Den konservative tidligere aktoren Andrew C. McCarthy skrev at «The allegation appears meritless to the point of demagoguery.» Hawley og andre republikanske senatorer fokuserte uansett på falske anklager under høringene, som ble spredd videre i høyrevendte nettsamfunn.

Kortliste til høyesterett 
Den 9. september 2020 annonserte Trump at Hawley, Ted Cruz og Tom Cotton var på hans kortliste for nominasjoner til høyesterett dersom en plass skulle åpnes. Hawley uttrykte sin takknemlighet, men avslo tilbudet og sa «Missourians elected me to fight for them in the Senate». Etter at Ruth Bader Ginsburg døde den 18. september nominerte Trump istedenfor dommeren Amy Coney Barrett den 29. september.

Privatliv 
I 2010 giftet Hawley seg med Erin Morrow, en førsteamanuensis i jus på University of Missouri. Paret har tre barn. Etter klager om at han, etter å ha blitt generaladvokat, ikke fulgte kravene om at attorneys general må bo innenfor bygrensene i delstatshovedstaden (Jefferson City), leide Hawley en leilighet der mens familien fortsatte å bo i Columbia i Missouri. Familien eier et hus i Vienna i Virginia som de kjøpte i 2019 etter at Hawley ble valgt til senator, etter å ha solgt huset i Columbia. Hawley er registrert som velger på søsterens adresse i Ozark i Missouri slik at han kan stille til gjenvalg for Missouris sete i senatet.

Hawley ble oppdratt som metodist, men han og familien går nå i en evangelisk presbyteriansk kirke. I et essay i 2012 skrev Hawley: «Government serves Christ's kingdom rule; this is its purpose. And Christians' purpose in politics should be to advance the kingdom of God — to make it more real, more tangible, more present.»

Valgresultater

Missouris generaladvokat

USAs senat

Utgivelser

Se også 
 Liste over senatorer fra Missouri
 Sedition Caucus

Referanser

Videre litteratur

Eksterne lenker 

 
 
 Offisiell senatornettside
 Team Hawley
 
 

|-

|-

|-

Advokater fra USA
Medlemmer av Det republikanske parti (USA)
Personer fra Lexington i Missouri
Personer fra Springdale i Arkansas
Personer fra Vienna i Virginia
Senatorer fra Missouri
Alumni fra Stanford University
Alumni fra Yale University