alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
RT-2UTTH Topol M

RT-2UTTKh «Topol-M» (russisk: РТ-2УТТХ «Тополь-М») er et av de nyeste russiske interkontinentale ballistiske missilene, og det første som er utviklet etter oppløsningen av Sovjetunionen. Missilet har av NATO fått kodenavnet SS-27 STALIN. «Topol» (тополь) er russisk for poppel. Våpenet er utviklet av Moskvas Termoteknologiske Institutt og kan skytes ut fra både silo og mobile plattformer.

Spesifikasjoner og bruk 
Topol M-missilene er 22,7 meter lange, og har en diameter på 1,95 meter. Utskytningsmassen er på 47 200 kg, inklusive nyttelasten på 1000–1200 kg. I standardutgaven har missilet et stridshode på 550 kilotonn, men det kan modifiseres til å ta seks stridshoder. Rakettmissilet har en estimert rekkevidde på opptil 11 000 km.

Utviklingen av våpenet startet på slutten av 1980-tallet, og missilet ble redesignet i 1992. Første utskytningstest ble utført 20. desember 1994, og de første eksemplarene ble utplassert i modifiserte SS-19-siloer i desember 1997. Det første silobaserte regimentet ble erklært stridsdyktige i 1998, og ble fulgt av tre andre i 1999, 2000 og 2003.

Topol M er konstruert for enten å avfyres fra en forsterket rakettsilo eller fra en selvdrevet mobil rakettrampe med terrengkapasitet og mulighet for avfyring fra ethvert punkt på ruten sin.

De tre første mobile missilenhetene ble satt i tjeneste nær byen Tejkovo i desember 2006, og per januar 2008 har Russland totalt 48 silo-baserte og 6 mobile Topol M-systemer. Frem til 2015 er 69 planlagt anskaffet.

Utvikling 
Topol M har fått flere nyutviklete systemer som skal gjøre den i stand til å unngå rakettforsvarssystemer. Raketten kan foreta unnamanøvrer for å unngå å bli truffet av konvensjonelle våpen, og bærer med seg ulike hjelpemidler for å unngå varmesøkende våpen. Missilet er skjermet mot EMP, stråling og kjernefysiske detonasjoner utenfor en radius på 500 meter, og er designet for å tåle treff fra alle kjente laservåpen.

En versjon av missilet beregnet på avfyring fra ubåter er under utvikling.

Brukere 
Russland kommer til å være det eneste landet som bruker missilet.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Ballistiske missiler
Russlands forsvar
Fylkesvei 7788

Fylkesvei 7788 går mellom Myklevoll og Hellaren i Tjeldsund kommune. Veien er 8,5 km lang, og går langs Grovfjordens sør- og vestside.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 114 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Tjeldsund
Fylkesvei 7808

Fylkesvei 7808 går mellom Gratangsbotn og Storfossen i Gratangen kommune. Veien er 6,8 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 142 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Fjordbotn
Fjordbotnmark

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Gratangen
AMD Phenom

AMD Phenom er navnet på en serie 10. generasjons (AMD K10) mikroprosessorer fra AMD, og er etterfølgeren til 9. generasjons prosessorene (AMD K9) Athlon 64 X2 og AMD Turion 64 X2. 

Den første AMD Phenom prosessoren ble lansert den 11. november 2007.

AMD Phenom er konstruert for hjemme-PC-er, mens de mer avanserte utgavene og kostbare utgavene av AMD K10 har benevnelsen (3. generasjons) AMD Opteron.

Mikroprosessorene produseres i AMDs Fab 36 fabrikk i Dresden, Tyskland.

Fire-kjerners utgavene av AMD Phenom (og AMD Opteron) er de første «ekte» fire-kjerners prosessorer: De er bygd med alle 4 kjernene på én brikke, mens Intels fire-kjerners prosessorer består av flere moduler under samme kapsel (multi-chip module). Phenom 8000- og Phenom 9000-seriene benytter Socket AM2+, mens Phenom-FX (for de mer krevende brukerne) benytter Socket F+.

En dobbel-kjerne versjon av AMD K10-serien har  benevnelsen Athlon 64 X2.

Arkitektur

Phenom
 3 eller 4 prosessorer
 Antall transistorer: Ca 450 millioner (65 nm og 4 kjerner)
 Intern spenning: 1.075–1.325 Volt
 Socket AM2+
 SSE4 instruksjonssett
 64 Kb L-1 Data Cache og 64 Kb L-1 Instruksjons Cache per prosessor
 512 Kb L-2 Cache per prosessor
 2 Mb L-3 Cache delt mellom alle prosessorene
 Integrert DDR2 RAM kontroller med 128-bit databuss
 Databussens hastighet: 200 MHz (DDR2-400 MHz)
 RAM-typer som støttes: PC2-8500 (DDR2-1066); PC2-6400 (DDR2-800), PC2-5300 (DDR2-667), PC2-4200 (DDR2-533), PC2-3200 (DDR2-400) SDRAM
 Størrelse: 286 mm² (65 nm og 4 kjerner)

Phenom II
AMD Phenom II ble lansert den 9. januar 2009. AMD Phenom II er produsert med 45 nm transistorer, mens forgjengeren benyttet en 65 nm prosess. Samtidig ble størrelsen på L-3 Cache tredoblet fra 2 Mb til 6 Mb.

AMD Phenom II har også innebygd støtte for DDR3 SDRAM. Overføringshastigheten på databussen er likevel den sammen som på den opprinnelige AMD Phenom.

Modeller

Athlon X2-serien («Kuma»): 2 kjerner
På tross av navnet, er dette AMD Phenom-baserte mikroprosessorer, som er forskjellige fra AMD Athlon 64 X2.

Phenom 8000-serien («Toliman»): 3 kjerner

Phenom 9000-serien («Agena»): 4 kjerner

Phenom II 500-serien («Callisto»): 2 kjerner

Phenom II 700-serien («Heka»): 3 kjerner

Phenom II 800- og 900-serien («Deneb»): 4 kjerner

AMD x86 mikroprosessorer
IT-relaterte introduksjoner i 2007
University of Toledo

University of Toledo  er et delstatseid, forskningsbasert universitet i Toledo i delstaten Ohio, USA. Det ble opprettet i 1872 med tilbud kun innen tegning og arkitektur. Siden fikk det egne fakulteter for ingeniørfag, jus, medisin, med mer.

Fortsatt er kunstfag viktig, med Toledo Museum of Art like ved campus. I tillegg hører University of Toledo Medical Center (UTMC) til universitetet siden 2006, det var tidligere selvstendig under navnet Medical University of Ohio.

Et viktig forskningssenter er Wright Center for Photovoltaics Innovation and Commercialization (PVIC), hvor det forskes på miljøvennlig elektrisitetsproduksjon.

Ved universitetet var det 19 374 studenter og 1 145 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 7 927 for studenter folkeregistrert i Ohio. Studiene gis opp til doktorgradsnivå.

Eksterne lenker
 
 U Toledo – Lake Erie Research Center

Universiteter i Ohio
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1872
1872 i Ohio
Lucas County (Ohio)
University of Utah

University of Utah er et delstatseid universitet i Salt Lake City i delstaten Utah, USA. Det er et flaggskipuniversitet som ble opprettet i 1850 av Brigham Young. Etter bare to år måtte skolen stenge og gjenoppstod med uavhengige eiere. Dagens navn fikk det i 1894, og er et av ti universiteter som utgjør Utah System of Higher Education.

universitetet var en av de fire opprinnelige nodene i Arpanet, og IT-fag har vært et avansert forskningsfelt ved University of Utah. IT-forskningen er forbundet med noen av landets ledende institusjoner og selskaper på feltet. Også forskning og studier innen økonomi og medisin holder høyt nivå. Studiene innen genetikk nyter godt av forskernes adgang til slektsarkivet til mormonerne i byen.

Ved universitetet var det 28 619 studenter og 1 758 vitenskapelig ansatte i 2006, og samme året var skolepengene US$ 4 663 for studenter folkeregistrert i Utah. Studiene gis opp til doktorgradsnivå.

Referanser

Eksterne lenker
 

Universiteter i Utah
Utdanningsinstitusjoner etablert i 1850
1850 i USA
Salt Lake City
Fylkesvei 6798

Fylkesvei 6798 (Fv6798) går mellom Stjørdalshalsen og Mælen bru i Stjørdal kommune. Veien er 3,9 km lang.

Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 32 (Nord-Trøndelag).

Kommuner og knutepunkter

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Trøndelag
Veier i Stjørdal
Fylkesvei 7814

Fylkesvei 7814 går mellom Skårvik og Haugli i Salangen kommune. Veien er 12,8 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 155 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Seljeskog

Bekkebotn
Kommunal vei fra Haugli til Stortindelva

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Salangen
Fylkesvei 7836

Fylkesvei 7836 går mellom Sørstraumen og Øvermoen i Sørreisa kommune. Veien er 4,2 km lang.

Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 202 (Troms).

Kommuner og knutepunkter

Referanser

Eksterne lenker 
 Vegvesenets vegkart 
 

Fylkesveier i Troms og Finnmark
Veier i Sørreisa
Pravdinsk

Pravdinsk (russisk: Правдинск, tysk: Friedland in Ostpreußen, litauisk: Romuva, polsk: Frydląd) er en by i Kaliningrad oblast i Russland. Den ligger ved elva Łyna, rundt 50 km sørøst for Kaliningrad.

Historie 
Byen ble grunnlagt i 1312 av Den tyske orden i Preussen, ved et vadested over elva.  Under navnet Friedland («fredelig land») ble byen innlemmet i Hertugdømmet Preussen etter sekulariseringen av Den tyske orden i 1525, og ble en del av Kongeriket Preussen i 1701, og i det forente Tyskland i 1871.

14. juni 1807 vant Napoléon Bonaparte slaget ved Friedland i nærheten av byen mot en sammensatt russisk-prøyssisk hær.

Byen ble erobret av Den røde armé under andre verdenskrig, og ble sammen med resten av Østpreussen annektert av Sovjetunionen i henhold til Potsdamkonferansen i 1945, og den tyske befolkningen ble enten evakuert eller utvist. Bynavnet ble endret til Pravdinsk (etter Pravda, som betyr «sannhet» på russisk).

Demografi 
Befolkningsutvikling:
{| class="wikitable"
|-
! År || Folketall || Kilde
|-
| 1959 || align=right | 2 718 || Folketelling 1959
|-
| 1970 || align=right | 3 335 || Folketelling 1970
|-
| 1979 || align=right | 4 070 || Folketelling 1979
|-
| 1989 || align=right | 4 143 || Folketelling 1989
|-
| 2002 || align=right | 4 480 || Folketelling 2002
|-
| 2010 || align=right | 4 323 || Folketelling 2010
|}

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Kaliningrad oblast
Etableringer i 1312
Bosetninger etablert i 1310-årene
1312 i Europa
Produktutvikling og produksjon

Produktuvikling og produksjon er et studieprogram ved NTNU. Studiet går over fem år og gir graden Master i teknologi / Sivilingeniør og tilsvarer en MSc i Mechanical Engineering. Studieprogrammet er ett av åtte studieprogram på fakultet for Ingeniørvitenskap og Teknologi, og ett av totalt 17 femårige sivilingeniørutdanninger ved NTNU.

Studiet gikk tidligere under navnet Maskinlinjen ved NTH, og har sin opprinnelse fra Varmekraftlaboratoriet fra 1912 og Vannkraftlaboratoriet som ble bygget i 19171. I dag spenner studiet over fire institutt og har fire studiespesialiseringer.

Linjeforeningen til produktutvikling og produksjon er A/F Smørekoppen.

Studiets oppbygning
Studiet er femårig med to semestre hvert år. Høstsemesteret spenner fra midten av august til slutten av desember, mens vårsemesteret går fra starten av januar til starten av juni. De fire første årene består hvert semester av fire emner på 7,5 studiepoeng hver. I siste årskurs skriver man prosjektoppgave om høsten og masteroppgave på våren.

De to første årene består av naturvitenskapelige fag og basisemner i ingeniørvitenskap. Etter to år velger man en av fire studieretninger for videre fordypning i tredje, fjerde og femte årskurs. Studieretningene dekker mange ulike fagområder og man har stor grad av valgfrihet for spesialisering og emnevalg.

Studieprogrammets to første år

Studieretninger
Energi-, prosess- og strømningsteknikk
Industriell mekanikk 
Produksjons- og kvalitetsteknikk 
Produktutvikling og materialer

Institutter tilknyttet PuP
Institutt for energi- og prosessteknikk
Institutt for konstruksjonsteknikk
Institutt for maskinteknikk og produksjon

Referanser

Eksterne lenker
 Produktutvikling og produksjons hjemmeside

NTNU
Fag og studieprogrammer
Produktutvikling
Helgi Felixson

Helgi Felixson eller Helgi Felixsson  (født 1. juli 1956 i Reykjavík), er en islandsk/svensk, produsent, lydtekniker og filmregissør 



Filmografi (utvalg)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Helgi Felixson hos Svensk Filmdatabas

Svenske regissører
Helgi Felixson
Helgi Felixson
Svenske filmprodusenter
Islandske filmprodusenter
AMD Turion 64

AMD Turion 64 (kodenavn: AMD K8L) er en 8. generasjons x86 mikroprosessor fra AMD. Prosessoren ble lansert den 10. mars 2005. AMD Turion 64 er en 64-bit mobil prosessorer for bærbare datamaskiner, og ble lansert som en konkurrent til 32-bit prosessorene Intel Pentium M og Intel Core.

De første AMD Turion 64 prosessorene (kodenavn «Lancaster») benyttet AMDs Socket 754. Andre generasjon (kodenavn «Richmond») benytter Socket S1 (liksom AMD Turion 64 X2).

Begge generasjoner har støtte for MMX, SSE, SSE2, SSE3, Extended 3DNow!, NX bit, og batterisparende egenskaper som PowerNow!. Andre generasjon har i tillegg innebygd  støtte for x86 virtualisering (liksom AMD Turion 64 X2).

Lancaster (90 nm SOI)
 L1 cache: 64 + 64 Kb (data + instruksjoner)
 L2 cache: 512 eller 1024 Kb, full hastighet
 Socket 754, HyperTransport (800 MHz, HT800)
 Spenning:  1.00 Volt – 1.45 Volt
 Effekt: 25/35 watt
 Først lansert: 10. mars 2005
 Klokkefrekvens: 1600, 1800, 2000, 2200, 2400 MHz
 25 Watt:
 MT-28: 1600 MHz (512 Kb L2-Cache)
 MT-30: 1600 MHz (1024 Kb L2-Cache)
 MT-32: 1800 MHz (512 Kb L2-Cache)
 MT-34: 1800 MHz (1024 Kb L2-Cache)
 MT-37: 2000 MHz (1024 Kb L2-Cache)
 MT-40: 2200 MHz (1024 Kb L2-Cache)
 35 Watt:
 ML-28: 1600 MHz (512 Kb L2-Cache)
 ML-30: 1600 MHz (1024 Kb L2-Cache)
 ML-32: 1800 MHz (512 Kb L2-Cache)
 ML-34: 1800 MHz (1024 Kb L2-Cache)
 ML-37: 2000 MHz (1024 Kb L2-Cache)
 ML-40: 2200 MHz (1024 Kb L2-Cache)
 ML-42: 2400 MHz (512 Kb L2-Cache)
 ML-44: 2400 MHz (1024 Kb L2-Cache)

Richmond (90 nm SOI)
 L1 cache: 64 + 64 Kb (data + instruksjoner)
 L2 cache: 512 Kb, full hastighet
 Socket S1, HyperTransport (800 MHz, HT800)
 Spenning:  1.00 Volt – 1.45 Volt
 Effekt: 31 watt
 Først lansert: 1. september 2006
 Klokkefrekvens: 2000, 2200 MHz
 31 Watt:
 MK-36: 2000 MHz (512 Kb L2-Cache)
 MK-38: 2200 MHz (512 Kb L2-Cache)

Se også
 AMD Turion 64 X2

AMD x86 mikroprosessorer
IT-relaterte introduksjoner i 2005
Sandstrand skole

Sandstrand skole er en barneskole som ligger på Sandstrand i Tjeldsund kommune i Troms og Finnmark. Rektor ved skolen er May Lill Kornbakk. Skolen har 29 elever fordelt på området Tennevik – Dypvik. Når elevene er ferdig med barneskolen, fortsetter de skolegangen ved ungdomsskolen Grov skole.

Skolen har fine naturtilbud til elevene fordi den ligger nært til Blåfjell og Sandemarka.

Sandstrand skole har undervisning på samisk og norsk.

Eksterne lenker
 Skånland kommune - Sandstrand skole

Barneskoler i Troms og Finnmark
Skoler i Tjeldsund
Zombie Strippers

Zombie Strippers er komedie/grøsser fra 2008, regissert og skrevet av Jay Lee, med Robert Englund, Jenna Jameson, og Tito Ortiz i noen av rollene, og distribuert av Sony Pictures Home Entertainment. Den er basert på det franske teaterstykket Rhinoceros av Eugene Ionesco. Filmen hadde premiere 18. april 2008 i USA.

Historie 
I en nær fremtid slipper en hemmelig regjeringsorganisasjon ut et virus i den konservative byen Sartre, Nebraska, noe som påvirker en undergrunns-strippebule. Ettersom viruset begynner å spre seg, blir stripperne forvandlet til «Super Zombie Strippers».

Skuespillere 

 Jenna Jameson som Kat
 Robert Englund som Ian
 Roxy Saint som Lillith
 Joey Medina som Paco
 Shamron Moore som Jeannie
 Penny Drake som Sox
 Jennifer Holland som Jessy
 John Hawkes som Davis
 Jeannette Sousa som Berengé
 Whitney Anderson som Gaia
 Carmit Levité som Madame Blavatski
 Calvin Green som Cole
 Zak Kilberg som Byrdflough
 Catero Colbert som Maj. Camus
 Jen Alex Gonzalez som Lt. Ryker
 Laura Bach som Sassy Sue
 Jessica Custodio som Kwan
 Billy Beck som Rincon
 Travis Wood som Oxnard

Kritikk og mottakelse 
Filmen fikk blandet mottagelse fra kritikerne. Den 25. april 2008 meldte Rotten Tomatoes at 36% av kritikerne hadde gitt en positiv kritikk av filmen, basert på 42 anmeldelser. Metacritic meldte at filmen hadde en gjennomsnittlig poengssum på 45 av 100, basert på 13 anmeldelser.

En kritiker fra Los Angeles Times skrev: «'Zombie Strippers' er en B-film hvis ideer og humor er plassert godt over den store gruppen med filmer i den genren.»

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Zombie Strippers på MySpace
  Zombie Strippers på Yahoo! Movies
  Trailer på Apple.com
  Photos from the set of Zombie Strippers by Penny Drake. 25. mai 2007.
  Side2: - Det beste er at jeg er naken, 17. april 2007.

Filmer fra 2008
Filmkomedier fra USA
Skrekkfilmkomedier
Zombiefilmer
Engelskspråklige filmer
Nikopol (Ukraina)

Nikopol (ukrainsk: Нікополь) er en by i Dnipropetrovsk oblast i Ukraina. Den ligger ved elven Dnepr, og har omtrent 129 000 innbyggere (2006).

Byen var tidligere en kosakkplass med navnet Nikitin Rog, og fikk bystatus og sitt nåværende navn i 1782. I løpet av slutten på 1800-tallet ble den en viktig industriby, 

Kosakklederen Ivan Sirkos grav befinner seg i Nikopol.

Eksterne lenker 
 

Byer i Dnipropetrovsk oblast
Byer grunnlagt i 1782
1782 i Russland
Byer ved Dnipro
On Every Street

On Every Street er et musikkalbum fra den britiske rockegruppa Dire Straits, utgitt i september 1991. Det var gruppas sjette og siste studioalbum og den siste de gikk til topps på hitlistene med.

Sporliste
 «Calling Elvis» – 6:26
 «On Every Street» – 5:04
 «When It Comes to You» – 5:01
 «Fade to Black» – 3:50
 «The Bug» – 4:16
 «You and Your Friend» – 5:59
 «Heavy Fuel» – 5:10
 «Iron Hand» – 3:09
 «Ticket to Heaven» – 4:25
 «My Parties» – 5:33
 «Planet of New Orleans» – 7:48
 «How Long» – 3:49

Bonusspor på Limited Edition-utgivelse
 «Millionaire Blues» - 4:22
 «Kingdom Come» – 4:15

Singler

«Calling Elvis»: sangen handler om en fan som tror at Elvis forstatt lever
«Heavy Fuel»: Ordene «you gotta run on heavy fuel» er inspirert av boka Money av Martin Amis. Sangen er en parodi av rock'n'roll-livet. Knopfler viser til sigaretter, whisky, penger, vold og hamburgere.
«The Bug»
«On Every Street»

Personell
Mark Knopfler – vokal, gitar
Alan Clark – orgel, piano, synthesizer
Guy Fletcher – synthesizer, bakgrunnsvokal
John Illsley – bass

Andre medvirkende
Danny Cummings – perkusjon
Paul Franklin – steelgitar 
Vince Gill – gitar, bakgrunnsvokal på «The Bug»
Manu Katché – perkusjon, trommer
George Martin – dirigent
Phil Palmer – gitar
Jeff Porcaro – trommer, perkusjon
Chris White – fløyte, saksofon

Gitarer:

«Calling Elvis», «Heavy Fuel» og P«lanet Of New Orleans»: flamed Pensa-Suhr
«The Bug»: hvit Schecter Stratocaster
«Fade to Black»: Gibson Super 400
«On Every Street»: rød Schecter Stratocaster
«Iron Hand»: Gibson J45/Godin L.R. Baggs(live)

On Every Street-turneen

Turneen ble aldri en ekstrem suksess, som Brothers in Arms-turneen var fem-seks år tidligere. Men Dire Straits fylte alltid opp stadionene de spilte på, og de var fortsatt svært populære.

Spilleliste:

«Calling Elvis»
«Walk of Life»
«Heavy Fuel»
«Romeo & Juliet»
«The Bug»/«Planet of New Orleans»
«Private Investiations»
«Sultans of Swing» 
«Your Latest Trick»
«On Every Street» 
«Two Young Lovers» 
«Telegraph Road»
«Money for Nothing» 
«Tunnel of Love»
«Brothers in Arms» 
«Solid Rock»
«Local Hero: Wild Theme»

Andre sanger spilt på turnéen:

«You and Your Friend»
«Fade to Black»
«Iron Hand» 
«Setting Me Up» 
«Portobello Belle»
«Why Worry» 
«I Think I Love You Too Much» 
«Fireworks» (split i Barcelona)
«When It Comes to You»
«The Long Highway»

Eksterne lenker   
 

Dire Straits-album
Musikkalbum fra 1991
Terry Fator

Terry Fator (født 10. juni 1965), også kjent som «The Human Jukebox», er en buktaler og impresjonist fra Mesquite, Texas. Fator er i stand til å utføre 100 imitasjoner med buktaling, og benytter seg av 16 ulike dukker i sine forestillinger. Han endte opp som vinner i andre sesong av America's Got Talent i 2007, og kunne dermed innkassere vinnerpremien på én million dollar.

Referanser 

Humorister
Buktalere
Personer fra Dallas
Socket S1

Socket S1 er en prosessorsokkel for AMD Mobile Sempron, AMD Turion 64 (MK-serien) og AMD Turion 64 X2.

Socket 1 er av typen PGA-ZIF og er beregnet for prosessorer med 638 pinner.

Prosessorsokkelen støtter 200 MHz FSB og 800 MHz HyperTransport.

Eksterne lenker 
AMD Preps to Switch to Socket S1, Socket M2, Socket F
AMD Comparison

Prosessorsokler
Introduksjonsår ikke oppgitt
Neman

Neman kan vise til:
Neman (by) – en by i Kaliningrad oblast i Russland
Neman (elv) – ei elv i Hviterussland, Litauen og Kaliningrad oblast i Russland
Ladusjkin

Ladusjkin (russisk: Ла́душкин, tysk: Ludwigsort, litauisk: Liudvigsortas) er en by i Kaliningrad oblast i Russland. Den ligger rundt 25 km sørvest for Kaliningrad.

Byen ble grunnlagt som Ludwigsort i 1314, og ligger like ved bredden av Wislalagunen og ruinene av Balga-borgen til Den tyske orden.

Etter Sovjetunionens annektering av Østpreussen etter andre verdenskrig ble bynavnet i 1946 endret til Ladusjkin etter soldaten Ivan Ladusjkin som året før ble drept like ved.

Demografi 
Befolkningsutvikling:
{| class="wikitable"
|-
! År || Folketall || Kilde
|-
| 1959 || align=right | 1 651 || Folketelling 1959
|-
| 1970 || align=right | 2 285 || Folketelling 1970
|-
| 1979 || align=right | 2 871 || Folketelling 1979
|-
| 1989 || align=right | 3 108 || Folketelling 1989
|-
| 2002 || align=right | 3 796 || Folketelling 2002
|-
| 2010 || align=right | 3 787 || Folketelling 2010
|}

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Kaliningrad oblast
Etableringer i 1314
Bosetninger etablert i 1310-årene
1314 i Europa
Inge Steensland

Inge Steensland (født 26. november 1923 i Stavanger, død 18. september 2010) var en norsk skipsmegler og motstandsmann under andre verdenskrig. Steensland var elev ved Kongsgård skole i Stavanger.  Etter krigen drev han framgangsrik forretning innen skipsfart og eiendom.

Andre verdenskrig 
Steensland forlot Norge om bord på MB «Sjøgutt» 10. juli 1941 og ankom Sandend 13. juli. Han ble først rekruttert til Kompani Linge, men søkte seg senere over til marinen. Han tjenestegjorde som kadett på flere britiske krigsskip under krigen. Han deltok blant annet om bord på den britiske jageren HMS «Brissenden» under invasjonen av Omaha Beach i Normandie 6. juni 1944.

Han deltok også i Operasjon Polar Bear VI i siste fasen av krigen.

Forretningsmann 
Etter krigen fullførte Steensland Sjøkrigsskolen i 1946. Han begynte som forretningsmann og startet eget skipsmeglerfirma, Inge Steensland AS, i 1960 og opparbeidet etterhvert også betydelige eierandeler i skipsrederiet Solvang. Hans formue ble av tidsskriftet Kapital anslått til å være om lag 1 600 millioner i 2008. 

Steensland har gitt navn til Inge Steenslands pris og til en redningsskøyte i Petter C. G. Sundt-klassen. Skøyten med navnet RS «Inge Steensland» ble døpt 30. april 2010.

Inge Steensland var far til forretningskvinnen Anne Merete Steensland.

Utmerkelser 

For sin innsats under krigen, og ikke minst for operasjon Polar Bear VI, ble Steensland i september 1946 tildelt Norges høyeste utmerkelse, Krigskorset med sverd. Han mottok også den norske Krigsmedaljen og Storbritannias Distinguished Service Cross. og ble i 2004 tildelt Kongens fortjenstmedalje.

Referanser

Eksterne lenker 

 Artikkel om Inge Steensland i Stavanger Aftenblad
 Artikkel om Krigskorset og Steensland i Forsvarets Forum

Norsk militært personell under andre verdenskrig
Norske gründere
Krigskorset
Krigsmedaljen
Distinguished Service Cross
Inge Steenslands pris

Inge Steenslands pris er en norsk militær utmerkelse. Prisen utdeles til den offiser fra Sjøforsvaret, som etter gjennomført treårig utdannelse ved Sjøkrigsskolen med to påfølgende pliktår, best har utmerket seg når det gjelder blant annet lederegenskaper, som et godt forbilde, har utvist kreativitet, og satt fokus på fellesskap og samhold.

Priset er ment å anspore kadettene til å fremvise de samme kvalitative egenskaper som kadett Inge Steensland la for dagen under 2. verdenskrig.

Prisen deles ut av Vernepliktig Orlogskaptein Inge Steenslands pris (Org nummer 977 155 487), som er et fond/ legat.

Mottakere de senere år
2015: Mats Sangolt 
2014: Daniel Endré Polle 
2013: Geir Meidell Nedrevåge 
2012: Frode Nakken 
 2011: Åshild Lunåshaug 
2010: Bjørn Inge Engene 
2009: Oddgeir Hepsø
2008: Finn Oscar Karlsen
2007: Martin Aas
2006: Magnus Krogh Ankarstrand
2005: Jan Cato Vestvik
2004: Kyrre Haugen
2003: Hans Petter Rakvåg
2002: Rune Sjursen
2000: Marius Resberg Olsen
1999: Rune Andersen
1998: Erik Wesenberg Mohn
1997: Atle Sommer
1996: Stener Olav Stenersen
1995: Tore Henriksen
1994: Ole Jørgen Henæs
1993: Steinar Torset
1992: Katrine Kierulf
1991: Harald Fotland

Norske priser
Norske militære utmerkelser