alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Roscommon (grevskap)

Roscommon (irsk Ros Comáin) er et grevskap i Irland, i provinsen Connacht. Administrasjonsbyen er Roscommon. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Grevskapet ligger i det sentrale Irland, og byen Athlone ved elven Shannon, som ligger dels i Roscommon og dels i Westmeath er den byen som ligger nærmest øyas geografiske midtpunkt.

Et fylke, Roscommon County, i den amerikanske delstaten Michigan er oppkalt etter det irske grevskapet.

Byer og landsbyer 
 Athlone
 Ballaghaderreen
 Boyle
 Castlerea
 Roscommon
 Strokestown

Referanser

Eksterne lenker
Laois (grevskap)

Laois (alternative stavemåter Laoighis og Leix) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Administrasjonsbyen er Portlaoise. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Som eneste grevskap på øya grenser det ikke mot noe grevskap med kystlinje.

Grevskapet ble opprettet av dronning Maria I av England i 1556 under navnet Queen's County. Det nåværende navnet ble innført etter uavhengighetskrigen.

Byer og landsbyer 
Abbeyleix, Aghaboe
Ballaghmore, Ballickmoyler, Ballinakill, Ballyfin, Ballylynan, Ballyroan,Borris-in-ossory
Clonenagh
Donaghmore, Durrow
Emo
Mountmellick, Mountrath
Portarlington, Portlaoise
Rathdowney, Rosenallis
Stradbally
Timahoe
Vicarstown

Referanser

Eksterne lenker
Westmeath (grevskap)

Westmeath (irsk: Contae na hIarmhí; engelsk: County Westmeath) er et grevskap i provinsen Leinster i Irland. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011. Administrasjonsbyen er Mullingar, mens den største byen, med noen hundre flere innbyggere, er Athlone, som tildels ligger i Laois.

Området som tilsvarer dagens Westmeath var kjerneområdet for en gren av Uí Néill-dynastiet, Clann Cholmain, som kontrollerte det historiske kongedømmet Mide i middelalderen.

Westmeaths befolkningsvekst har vært større enn det nasjonale gjennomsnittet. Etter den store hungersnøden i Irland 1845–1849 hadde befolkningen i Westmeath sunket dramatisk. Nedgangen stabiliserte seg på midten av 1900-tallet, og har siden fortsatt å øke. Westmeaths nærhet til Dublin med gode motorveier og jevnlig togforbindelser har gjort pendling populært.

Byer og landsbyer 
Athlone
Castlepollard
Moate
Kilbeggan, Kinnegad, Killucan
Mullingar
Rochfordbridge
Tyrrellspass

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Westmeath Census information
 Westmeath Community Development
Waterford (grevskap)

Waterford (irsk Port Láirge) er et grevskap i Irland, i provinsen Munster. Administrasjonsbyen er Dungarvan. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Byen Waterford, som tidligere var grevskapets administrasjonsby, og et område rundt den er utskilt som et eget grevskapsdistrikt, City of Waterford.

Byer og landsbyer 
 Ardmore
 Dungarvan
 Dunmore East
 Lismore
 Tramore
 Waterford

Referanser

Eksterne lenker
Fermanagh (grevskap)

Fermanagh (irsk Fear Manach; engelsk: County Fermanagh) er et av seks grevskap i Nord-Irland tilhørende Storbritannia. Det er en del av den irske provinsen Ulster og grenser mot Tyrone i Nord-Irland, og mot Donegal, Leitrim, Monaghan og Cavan i Irland. Grevskapet dekker et areal på 1 691 km² og Enniskillen er grevskapets administrasjonsby og er den største i utstrekning og befolkning. Fermanagh er også innenfor den historiske provinsen Ulster.

Etter omleggingen av lokalstyret i Nord-Irland ble distriktet Fermanagh opprettet. Dette omfatter hele det gamle grevskapet, samt deler av det gamle Tyrone. Grevskapet utgjør den vestligste delen av Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland.

Demografi 
Fermanagh har en befolkning på rundt 61 805 innbyggere i henhold til folketelling i 2011. Det er en økning i befolkning på 9 prosent siden tilsvarende folketelling i 2001. I spørsmålet nasjonal identitet er det 33,39 prosent av befolkningen som identifiserer seg som irske; 31,92 prosent som britiske; og 23,94 prosent som nordirske.

Fermanagh er også et av fire grevskap i Nord-Irland som har et flertall av befolkningen fra katolsk bakgrunn, i henhold til folketellingen i 2011. 84 prosent av de som bor i Fermanagh er født i Nord-Irland, mens noe over 4000 mennesker, 6,6 prosent ble født i republikken Irland, mens 5,45 prosent ble født andre steder i Storbritannia.

Geografi 
Fermanaghs geografi domineres av to innsjøer: Øvre Lough Erne og Nedre Lough Erne. Det høyeste punktet i Fermanagh er Cuilcagh på grensen til Cavan, 665 moh..

De viktigste næringsveiene er landbruk og turisme. Området er et populært feriemål, spesielt for båtferie på Lough Erne og kanalen mellom innsjøene og elven Shannon. 

Den viktigste byen er Enniskillen; andre byer er Irvinestown og Lisnaskea.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Clogherhistory.ie
 Fermanagh GAA
 Fermanagh Facts (PDF)
Martin Waldseemüller

Martin Waldseemüller (også Waltzemüller, greskisert Hylacomylus eller Ilacomilus; født 1470 i Wolfenweiler ved Freiburg im Breisgau; død 16. mars 1520 i Saint-Dié-des-Vosges) var en tysk kartograf.

Liv og virke

Bakgrunn 
I en alder av tyve år ble han immatrikulert ved Albert-Ludwigs-Universität i Freiburg. Der studerte han matematikk og geografi. En av hans lærere var Gregor Reisch, som gjorde ham kjent med kosmografien. I studietiden ble han kjent med elsasseren Matthias Ringmann.

Virke i Saint-Dié (St. Didel) 
I 1507 reiste han sammen med Ringmann til St. Didel  i Lorraine. Klosteret der hadde utviklet seg til et sentrum for den humanistiske bevegelse. Her underviste Waldseemüller som professor for kosmologi, men arbeidet imidlertid samtidig med Ringmann, som var professor i latin, med kartografi.

Her produserte han en verdensglobe og et større verdenskart, som var de første kart som inneholdt ordet Amerika. Globen og kartet ble utgangspunkt for verket Cosmograhiae Introductio, en introduksjon til kosmografi. Boken inkluderte en oversettelse fra latin av Quattuor Americi-navigasjonene (de fire oppdagelsesreiser av Amerigo). Det er åpenbart et brev skrevet av Amerigo Vespucci, selv om noen historikere mener at det er et bedrag skrevet i Italia. Verket beskriver hvorfor navnet Amerika blir brukt: ab Americo Inventore ...quasi Americi terram sive Americam (fra Amerigo oppdageren ...som om det var landet av Americus, da er det Amerika). Noen hevder imidlertid at det ble skrevet av Matthias Ringmann istedenfor, eller at det var et felles arbeide.

I 1513 later det til at Waldseemüller kom på andre tanker angående kontinentenes navngivning. I hans gjenskapelse av Ptolemaeus' atlas (skrevet sammen med Ringmann), ble kontinentet simpelthen skrevet som Terra Incognita. Dog er omkring 1000 kopier av verdenskartet blitt distribuert og det originale forslag var kommet for å bli. Selv om Nord-Amerika stadig vekk ble kalt for Vestindia i dokumenter et stykke tid, ble navnet etterhvert erstattet av «Amerika».

Kartet var lenge forsvunnet, men en kopi ble funnet i et slott ved Wolfegg i det sydlige Tyskland av Josef Fischer i 1901. Det er stadig vekk den eneste kopi som er kjent, og ble kjøpt av den amerikanske kongressens bibliotek i 2001. To kopier av globen eksisterer fremdeles.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Library of Congress acquires 1507 world map
 Library of Congress acquires 1507 world map
 Catholic Encyclopedia entry on Waldseemüller skrevet af Joseph Fischer.
 Images of the world map and globe from the University of Minnesota

Tyske kartografer
Personer fra Freiburg
Tyrone (grevskap)

Tyrone er et av seks grevskap i Nord-Irland tilhørende Storbritannia. Tilstøtende til sørvestkysten av innsjøen Lough Neagh dekker grevskapet et areal på 3 155 km² og har en befolkning på rundt 177 986 innbyggere (2011). Den er også en av de 32 tradisjonelle grevskapene i Irland og er innenfor den historiske provinsen Ulster.

Tyrone er det åttende største av øya Irlands grevskaper i areal og det tiende største i befolkning. Det er det nest største av Ulsters 9 grevskap i areal og det fjerde største i befolkning. Tidligere var grevskapet større, og inkluderte den delen av dagens Londonderry som ligger øst for elven Foyle. Etter endringene i lokalstyreordningen har ikke grevskapet lenger noen administrativ funksjon, men det beholder en sterk identitet i folkelig kultur.

Tyrone er delt i fire distrikter: Cookstown, Dungannon, Omagh og Strabane. I tillegg er en mindre del av grevskapet inkludert i distriktet Fermanagh. Adminstrasjonsbyen er Omagh. Andre byer i Tyrone er Castlederg og Coalisland.

Fotnoter

Referanser

Litteratur 
 McNeill, I. (2010): The Flora of County Tyrone. National Museums of Northern Ireland. ISBN 978-1-905989-17-1

Eksterne lenker 
 
 
 «County Tyrone» hos DMOZ
 A Flavour of Tyrone 
 County Tyrone.com
 Ulster-American Folk Park
Armagh (grevskap)

Armagh (irsk: Ard Mhacha; engelsk: County Armagh) er et av de seks grevskap i provinsen Nord-Irland tilhørende Storbritannia, og en av de 32 tradisjonelle grevskap på Irland. Det ligger innenfor den historiske provinsen Ulster. Grevskapet har navn etter byen Armagh. Det er lokalisert nordøst på Irland, og tilstøtende til den sørlige kysten av innsjøen Lough Neagh. Det dekker et areal på 1 326 km² og har en befolkning på rundt 174 792 innbyggere i henhold til folketelling i 2011. Det er kjent som «Irlands frukthage», på grunn av den fruktbare jorden og dets mange epletrær.

Den sørlige delen av Armagh har siden 1970-årene vært et av de mest militariserte områder i Vest-Europa. Årsaken til dette er at det i befolkningen er en stor majoritet av nasjonalister, slik at det har vært lett for væpnede grupper å operere der. Denne delen av grevskapet har i pressen ofte blitt omtalt som Bandit country.

Etter reformen av lokalstyret i Nord-Irland har ikke lenger grevskapet noen administrativ funksjon, og er erstattet av distrikter.

Etymologi 
Navnet Armagh er avledet fra det irske ordet Ard i betydningen «høyt» (eller «høyt sted») og Macha. Sistnevnte, Macha, er en førkristen gudinne assosiert med hester er nevnt i Lebor Gabála Érenn, og er også sagt å være ansvarlig for bygdeborgen Emain Macha (i dag festningen Navan Fort i nærheten av byen Armagh) som fungerte som hovedkvarteret for Ulaid-kongene (som har gitt sitt navn til Ulster), også tenkt å ha betydningen «Machas høyde». Ard Macha ble senere anglisert som Ardmagh, som til sist ble Armagh.

Byer og landsbyer 
Armagh
Craigavon
Lurgan
Portadown
Lisburn
Crossmaglen
Tandragee

Referanser

Eksterne lenker 
 
 

Armagh and Down tourism
Armagh history
Antrim (grevskap)

Antrim (irsk: Contae Aontroma; ulster-skotsk: Countie/Coontie Antrim ) er et grevskap i provinsen Nord-Irland tilhørende Storbritannia. Det ligger nordøst på øya Irland. Tilstøtende til nordøstkysten til innsjøen Lough Neagh dekker grevskapet et område på 3 046 km² og befolkningsantallet er for 2011 beregnet til rundt 618 108 innbyggere. Antrim har en befolkningstetthet på 203 mennesker per km². Antrim er en av seks tradisjonelle grevskap (counties) i Nord-Irland og ligger innenfor den historiske provinsen Ulster.

Den tradisjonelle administrasjonsbyen er Antrim, og som grevskapet er oppkalt etter, men den siste perioden før grevskapet mistet sin administrative funksjon i 1970 ble det styrt fra Ballymena. I området ligger Kilroot kraftverk, det største i Nord-Irland. Glens of Antrim er et område bestående av sju daler (glens) og utgjør et isolert, ulendt landskap. Giant's Causeway («Kjempenes gangsvei») et område langs kysten av Antrim med unike formasjoner av rundt 40 000 sorte polygone (de fleste sekskantede) basaltsøyler. Det er nå et listet som en del av UNESCOs Verdensarven. Whiskey-merket Old Bushmills framstilles i landsbyen Bushmills, og omtales i Tom Waits' sang «Tom Traubert's Blues» (1976). Portrush er et populært feriested ved kysten. Det store flertallet av innbyggerne i Belfast, hovedstaden i Nord-Irland, bor Antrim, mens resten er i grevskapet Down.

Et fylke, Antrim County, i delstaten Michigan i USA er oppkalt etter County Antrim.

Byer og landsbyer 
 Antrim
 Belfast (delvis i Down)
 Ballycastle, Ballyclare, Ballymena, Ballymoney, Bushmills
 Carrickfergus
 Glengormley
 Larne
 Newtownabbey
 Portrush

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 County Antrim hos DMOZ
 County Antrim i 1900
Down (grevskap)

Down (irsk: An Dún) er et grevskap i provinsen Nord-Irland tilhørende Storbritannia. Etter omleggingen av lokalstyret i Nord-Irland har det ikke lenger noen administrativ funksjon, og er i den sammenheng erstattet av distrikter. Den tradisjonelle administrasjonsbyen er Downpatrick. Grevskapet er oppkalt etter sin administrasjonsby Downpatrick.

Down er et av seks grevskap (counties) som utgjør Nord-Irland, beliggende i nordøstlige delen av øya Irland. Det grenser i sørøst mot innsjøen Lough Neagh. Grevskapet har et areal på 2 448 km² og en befolkning på 531 665 innbyggere i henhold til folketellingen i 2011. Down er også det ene av 32 tradisjonelle grevskap på øya Irland og befinner seg innenfor provinsen Ulster. Det er for tiden det ene av kun to grevskap på Irland hvor flertallet av befolkningen, i henhold til folketellingen av 2001, som kommer fra en protestantisk bakgrunn. Det andre er grevskapet Antrim i nord.

Mournefjellene omfatter blant annet Slieve Donard, som er det høyeste stedet i Nord-Irland, 848 moh.. Ved en annen topp, Slieve Croob har elven Lagan sitt utspring. En annen elv som renner gjennom grevskapet er Clanrye.

En del av Down er kjent som «Brontë Homeland», etter Patrick Brontë, faren til Anne, Charlotte og Emily Brontë, som er beliggende mellom Rathfriland og Banbridge hvor Patrick Brontë hadde sin kirke. Patrick Brontë (opprinnelig Brunty) var født i denne regionen.

Byer og landsbyer 
Annalong, Ardglass
Belfast (deler av byen, det meste ligger i Antrim)
Ballynahinch, Banbridge, Bangor
 Carryduff, Comber
Donaghadee, Downpatrick
Hillsborough, Holywood
Kilkeel, Killyleagh
Newcastle, Newry, Newtownards
Portaferry
Rostrevor
Saintfield
Warrenpoint

Referanser

Litteratur 
 Harris, Walter, tilskrevet (1744): The Ancient and Present Stare of the County of Down..., Dublin.
 Augusteijn, Joost, red. (1919): The Memoirs of John M. Regan, a Catholic Officer in the RIC and RUC, 1909–48, District Inspector, Co. Down 1930s, , ISBN 978-1-84682-069-4.

Eksterne lenker 
 
 
 County Down hos DMOZ
 Turisme i Down
 Culture Northern Ireland – Industrial Heritage of County Down
Londonderry (grevskap)

Londonderry (irsk: Contae Dhoire; engelsk: County Londonderry; ulsterskotsk: Coontie Lunnonderrie)) er et av seks grevskap i Nord-Irland tilhørende Storbritannia. Det er tilstøtende nordvestbredden av innsjøen Lough Neagh. Grevskapet har et areal på 2 074 km² og en befolkning på rundt 245 500 innbyggere i henhold til folketelling for 2011. Den viktigste byen, som tidligere var administrasjonsby, er Londonderry. Siden 1973 har ikke grevskapet hatt noen administrativ funksjon og er i den sammenheng erstattet av distrikter. 

Grevskapet er et av ni (av totalt 32) tradisjonelle grevskap på Irland som ligger innenfor den historiske provinsen Ulster. Grevskapet er nyere enn de andre på øya; det ble opprettet senere ved at Coleraine ble slått sammen med deler av Antrim, Donegal og Tyrone. Årsaken til dette er at byens myndigheter ønsket å få kontroll over omegnen og presset gjennom opprettelsen av en ny administrativ enhet.

Siden 1981 har den blitt et av fire grevskap i Nord-Irland som har et katolsk flertall, 55,56 prosent i henhold til folketellingen i 2001,  Grevskapets offisielle blomst er rødsildre.

Stedsnavn 
Navnet på byen og grevskapet var opprinnelig Derry, men på grunn av Londonfirmaers deltagelse i bosetningen i Ulster fikk den nytt navn. Stedsnavnet Derry er en anglisering av gammelirske Daire (moderne irsk: Doire) i betydningen "eikeskog" eller "eikelund".

Som med byen er dets navn et emne i den kjente navnstriden Derry/Londonderry hvor «Londonderry» fremmes av unionister og «Derry» av irske nasjonalister. De fleste britiske myndigheter benytter navnet «Londonderry», mens «Derry» benyttes av republikken Irland.

Byer og landsbyer 
Arghadowey
Ballykelly, Bellagy
Castledawson, Coleraine
Derry, Desertmartin, Draperstown, Dumananagh
Dungiven
Eglinton
Feeny
Garvagh
Kilrea
Limavady, Londonderry
Maghera, Magherafelt, Moneymore
Portstewart
Springhill

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 «County Londonderry» hos DMOZ
Bosetningen i Ulster

Bosetningen i Ulster (eng. Plantation of Ulster) var en prosess i det 17. århundre, hvor engelske og skotske protestanter fikk tildelt eiendommer i Ulster på Irland. Eiendommene var konfiskert fra katolske irer. En av årsakene til at dette kunne skje var jarlenes flukt, da de siste viktige irsktalende jarlene gikk i eksil og etterlot et maktvakuum som kunne fylles av engelskmennene.

Denne prosessen la grunnlaget for at seks av grevskapene i Ulster samlet sett har en protestantisk og britiskvennlig majoritet, og at disse ble til dagens Nord-Irland da Irland ble delt. 

Bosetningen er fortsatt, 400 år senere, et kontroversielt tema i Nord-Irland, og markeringer av forskjellige jubiléer knyttet til den har en tendens til å utløse uro og opptøyer. 

Irlands historie
Nord-Irlands historie
Jarlenes flukt

Jarlenes flukt var en viktig hendelse i Irlands historie. 

I september 1607 flyktet Hugh O'Neill, 2. jarl av Tyrone og Rory O'Donnell, 1. jarl av Tyrconnel fra Rathmullan ved Lough Swilly i Donegal sammen med 90 følgesvenner. 

Jarlene vendte aldri tilbake til Irland, og det maktvakuum de etterlot seg kunne fylles av engelskmennene. Dermed var grunnlaget lagt for bosetningen i Ulster, hvor irske katolikker ble fordrevet fra Ulster og erstattet med engelske og skotske protestanter som fikk tildelt jord.

I Draperstown er det en permanent utstilling til minne om jarlenes flukt og bosetningen i Ulster. Det er også et senter viet til jarlenes flukt i Rathmullan.

Litteratur
 T. W. Moody, F. X. Martin (utg.): The course of Irish history. Mercier Press, Cork 1987. ISBN 0-85342-715-1.

Irlands historie
Nord-Irlands historie
Republikken Irlands historie
Distrikt (Nord-Irland)

De 11 distriktene i Nord-Irland er administrative enheter som ble dannet etter distriktsstruktur-endringer i 2015. 

Mellom 1973 til 2015  var Nord-Irland delt inn i 26 mindre distrikter. Disse 26 distriktene var administrative enheter som i 1973 erstattet grevskapene. De ble styrt som enhetlige myndigheter, og noen av dem hadde status som city.

Kombinasjoner 
I forbindelse med ulike ansvarsforhold er distriktene kombinert: Utdannelse og bibliotek, helse- og sosialsektor og for Eurostats NUTS.

Nord-Irland har fem regioner for utdannelse og bibliotekvesen:

Helse- og sosialsektoren er inndelt i fire regioner:

For EUs statistikkorganisasjons standardkode for administrative understatlige enheter, til bruk i statistikk er Nord-Irland delt inn i fem deler på det tredje nivået:
Lisnaskea

Lisnaskea (irsk Lios na Scéithe) er den nest største byen i Fermanagh i Nord-Irland.

Den var i middelalderen sete for kongeslekten Maguire.

Eksterne lenker 
 

Byer i Fermanagh
Cavan (grevskap)

Cavan (irsk: Contae an Cabhán; engelsk: County Cavan) er et grevskap i provinsen Ulster i Irland og er en del av grenseregionen. Grevskapet er basert på det historiske, gammelirske området Østlige Bréifne (East Breffny).

Cavan grenser mot Monaghan, Leitrim, Longford, Meath og Westmeath i Irland og Fermanagh i provinsen Nord-Irland. Den har navn etter administrasjonsbyen er Cavan. Grevskapet hadde ved folketellingen i 2011 en befolkning på 73 183 innbyggere.

Historie 

I middelalderen var området Cavan en del av småkongedømmet østlige Bréifne; eller anglifisert som Breffny, etter Brefney O'Reilly etter dets herskende irske familie. Dette området ble på 1000-tallet en del av kongedømmet Bréifne. Av denne grunn er grevskapet hverdagsspråket kjent som grevskapet Breffni. En høy grad av forsvar ble oppnådd ved å benytte det naturlige landskapet bestående av høyder, drumlin (fra irsk: droimnín, «liten rygg»), og innsjøer. Den dårlig drenerte leiren i bakken bidro som et hinder mot invasjon.

Historisk var Cavan en del av den vestlige provinsen Connacht, men ble overført til Ulster i 1584 da Bréifne ble en del av grevskapet Cavan. I sør var området Lough Sheelin en del Leinster fram til slutten av 1300-tallet.

Deler av Cavan var underlagt normannisk innflytelse fra 1100-tallet og det er flere normanniske festninger av typen motte-and-bailey synbare særlige i den østlige delen av grevskapet. I tillegg er det levninger av sterkere befestninger som Castlerahan og Cloughoughter Castle. Sistnevnte er en sirkulær borganlegg, nå i ruiner, lokalisert på en øy i innsjøen Lough Oughter. Innflytelsen fra flere klosterordener har også sin opprinnelse fra denne tiden med levninger av klosterbygninger på lokaliseringer som Drumlane og Trinity Island.

Byer og landsbyer 
Arvagh
Bailieborough, Ballinagh, Ballyjamesduff, Bawnboy Belturbet, Blacklion, Butlersbridge
Cavan, Cootehill
Dowra, Glengevlin
Kingscourt, Killeshandra
Stradone
Virginia

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Cavan County Council
 Cavan County Museum
 Cavan Heritage

la:Comitatus Clarensis
Kildare (grevskap)

Kildare (irsk: Cill Dara) er et grevskap  i provinsen Leinster i Irland. Grevskapet hadde  innbyggere ved folketellingen i 2011.

Navnet Kildare er en anglisering av Cill Dara, i betydningen cill, «kirke», + dair (også: darú) «eik», det vil si «kirken ved eiketrærne».

Administrasjonsbyen er Naas, mens den eldste byen er Kildare. Den østlige delen av grevskapet har hatt en sterk befolkningsøkning siden 1990-årene. Det mest ekstreme eksemplet er Sallins, en forstad til Naas som hadde en seksdobling av befolkningen i denne perioden, fra 783 innbyggere i 1991 til 5 283 i 2011.

Monasterevin har et viktig kloster, Moore Abbey, som går tilbake til en grunnleggelse gjort av St. Evin på 500-tallet. I Maynooth ligger National University of Ireland, Maynooth og St Patrick's College, Maynooth. 

Grevskapet er kjent for sin veddeløpsbane, Curragh. Området er kjent for hesteoppdrett og flere årlige løp og festivaler.

Byer og landsbyer 
Athy
Celbridge
Kilcock
Kildare
Leixlip
Maynooth
Monasterevin
Naas
Newbridge
Sallins
Straffan

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 Kildare Fáiltes turisme
 Kildares samfunnsnettverk
 Kildare grevskapsråd
Titan

Titan eller TITAN kan referere til:

 Titan (grunnstoff)
 Titan (måne), Saturns største 
 Titan (nettsted)  
 Titaner guder i gresk mytologi
 Titan (rakett), en amerikansk rakettfamilie
 Titan (database), svensk database med trafikkdata
 TITAN Teaterskole, The International Theatre Academy Norway
 HTC Titan, telefon
Peppes Pizza

Peppes Pizza er en norsk pizzarestaurantkjede. 

Kjeden består av ca. 90 avdelinger i Norge som drives etter franchise-prinsippet i tillegg til egeneide avdelinger. Den første restauranten ble åpnet på Solli Plass i Oslo i 1970 av den amerikanske innvandreren Louis Jordan, sammen med hans norske kone Anne, under navnet Peppe’s Pizza.

Historie
Restaurantkjeden er knyttet til det norsk-amerikanske ekteparet Louis Jordan (født 1931) og Anne Jordan (født 1944), der Louis Jordan jobbet på pizzarestauranten «Pepe Pizzeria» i Hartford i Connecticut. Etter at ekteparet flyttet til Norge startet han prosessen med åpne en pizzarestaurant ved hjelp av sin kone.

De overtok et lokale på Solli Plass i Oslo under navnet «Peppes Pizza Pub» i mai 1970.

Eierskap og firmanavn

Kjeden skiftet i perioden 1998–99 navn fra Peppe’s Pizza til Peppes Pizza, og i 1993 ble selskapet børsnotert. Peppes Pizza ble kjøpt opp av Narvesen ASA i 1994, og deretter ble alle serveringsvirksomhetene i Narvesen solgt til Umoe Catering (senere Umoe Restaurants) i 2002. I 2021 ble Umoe Restaurants solgt til Jordanes, og endret samtidig navn til Dely AS med merkevarer som TGI Fridays, Starbucks, La Baguette, Kjøkken & Kaffe m.fl.

Peppes Pizza utenfor Norge

Den første Peppes Pizza-restauranten utenfor Norge åpnet i København på 1980-tallet, men ble avviklet i 1997. Kjeden har også hatt restaurant i Göteborg. 

Peppes Pizza ble også etablert i Kuwait 20. januar 2005, og i 2006 åpnet det også en Peppes-restaurant i Shanghai  som ble avviklet i 2010.

Referanser

Eksterne lenker
 

Norske restaurantkjeder
Umoe
Selskaper etablert i 1970
1970 i Norge
Pizzarestauranter