alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Hirtshals

Hirtshals er en by i Vendsyssel i Danmark. Ved den danske kommunalreformen i 2007 ble Hirtshals kommune en del av Hjørring kommune. Tidligere var byen senter i Hirtshals kommune. Hirtshals har 5857 innbyggere (2018). Byen er kjent for sin fiske- og fergehavn. Hirtshals har fergeforbindelse med Kristiansand, Larvik, Langesund, Stavanger og Bergen. Det går motorvei direkte til Aalborg og videre til Tyskland.

Hirtshals havn ble utbygget 1919–1931 og sterkt utvidet i 1966. Den er Danmarks nest største fiskehavn etter omsatt mengde, bare overgått av Esbjerg på sørvestkysten av Jylland.

Nordsøakvariet i Hirtshals er et av Nordens fremste saltvannsakvarier og vektlegger livet i Nordsjøen. Akvariet er tilknyttet Nordsømuseet, og det er gode overnattingsmuligheter i Hirtshals. Sommerturismen knyttet til museet og fergetrafikken er betydelig.

I nærheten av Hirtshals fyr ligger Bunkermuseet Hirtshals. 10. batteri er Danmarks eneste utgravde, komplette tyske forsvarsanlegg fra andre verdenskrig som er åpent for publikum.

Eksterne lenker
 Hirtshals kommune (historisk database)
 Hirtshals turist

Byer i Region Nordjylland
Hjørrings geografi
Havnebyer i Danmark
Havnebyer ved Skagerrak
Artikler i sjøfart-prosjektet
Pablo Muñoz Vega

Pablo Muñoz Vega (født 23. mai 1903 i Tulcán i Ecuador, død 3. juni 1994 i Quito) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av Quito 1967–1985.

Han ble kreert til kardinal av pave Paul VI i 1969, og kardinalprest av kirken San Roberto Bellarmino.

Han deltok i konklavet august 1978 som valgte pave Johannes Paul I, og i konklavet oktober 1978 som valgte pave Johannes Paul II.

Han var tidligere rektor ved Det pavelige universitet Gregoriana i Roma, og deltok som teologisk sakkyndig ved Annet Vatikankonsil 1962–1965.

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:

 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
 Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
 Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
 Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
 Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
 Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
 Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) *1871
 Pave Pius X (1835-1914) *1884
 Pave Benedikt XV (1854-1922) *1907
 Kardinal Carlo Confalonieri (1893-1986) *1941
 Kardinal Pablo Muñoz Vega (1903-1994) *1964

Referanser

Eksterne lenker 
 Biografi på The Cardinals of the Holy Roman Church

Ecuadorianske kardinaler
Jesuitter
Ecuadorianske katolske biskoper
Linjen Rebiba
Deltakere som rådgivere på Andre Vatikankonsil
Deltakere på Andre Vatikankonsil
Personer fra Carchi
Bernardino Echeverría Ruiz

Bernardino Echeverría Ruiz (født 12. november 1912 i Cotacachí ved Ibarra i Ecuador, død 6. april 2000 i Quito) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og erkebiskop av Guayaquil 1969–1989, apiostolisk administrator «sede vacante» av Ibarra 1990–1995.

Han ble kreert til kardinal av pave Johannes Paul II i 1994.

Han deltok i konklavet august 1978 som valgte pave Johannes Paul I, og i konklavet oktober 1978 som valgte pave Johannes Paul II.

Episkopalgenealogi 
Hans episkopalgenealogi er:

 Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
 Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
 Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
 Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
 Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
 Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
 Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
 Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
 Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
 Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
 Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
 Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
 Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
 Kardinal  Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
 Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
 Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
 Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) *1871
 Pave Pius X (1835-1914) *1884
 Pave Benedikt XV (1854-1922) *1907
 Pave Pius XII (1835-1958) *1917 
 Erkebiskop Efrem Forni (1889-1976) *1938
Kardinal Bernardino Echeverría Ruiz (1912-2000) *1949 
Linjen Rebiba

Referanser

Ecuadorianske kardinaler
Fransiskanere
Medlemmer av katolske ordener
Ecuadorianske katolske biskoper
Personer fra Imbabura
Deltakere på Andre Vatikankonsil
Vera Henriksen

Vera Henriksen (født 22. mars 1927 i Oslo, død 23. mai 2016) var en norsk forfatter.

I 1943 i Arendal ble hun rekruttert til etterretningsorganisasjonen XU sammen med blant andre sin senere ektemann Olaf G. Henriksen. Hun bodde i USA mellom 1946 og 1963. Der studerte hun arkitektur og kunsthistorie.

Hun debuterte i 1961 med boka Sølvhammeren, som er første del av Sigrid-trilogien. Bok nummer to, Jærtegn, kom i 1962, og den siste boka, Helgenkongen, kom året etter. Denne serien fikk stor suksess. Henriksen skrev mange bøker med handling fra middelalderen og andre historiske epoker. Flere av bøkene hennes inneholder den problematiske overgangen fra norrøn mytologi til kristendommen. Henriksen skrev også sagaspill, blant annet Asbjørn Selsbane og Sverdet, og dessuten sakprosa, som Luftforsvarets historie.

Hennes far Alfred Roscher Lund var den første sjefen for Forsvarets etterretningstjeneste.

Bibliografi 
 Dronningsagaen (Roman, Aschehoug) 2011
 Sigvat (Lyrikk, Aschehoug) 2007
 Jarlefeiden (Roman) 2003
 Ildens sang (Roman) 2002
 Klangen av en lutt (roman) 2001
 Veodalen (Fakta) 2001
 Stavkjerringa (Roman) 1997
 Luftforsvarets historie: Bind 2: Fem år i utlegd (Sakprosa) 1996
 Luftforsvarets historie. Bind 1: Fra opptakt til nederlag (Sakprosa) 1994
 Selja og Stad (Sakprosa) 1992
 Skipet uten drage. Vest i havet (Ungdomsbok) 1992
 Skipet uten drage. Månesteinen (Ungdomsbok) 1991
 Skipet uten drage. Olav ulvunge (Ungdomsbok)1990
 Silhuetter mot hvitt lys (Roman) 1990
 Bodvars saga. Ravn og due (Roman) 1989
 Mot en verdens ytterste grense. Vest for storhavet – Grønland og Vinland (Sakprosa) 1988
 Eventyrsagaen (Barnebok) 1988
 Rekviem for et lite dampskip (Roman) 1988
 Under seil mot det ukjente (Sakprosa) 1987
 Runekorset (Roman) 1986
 Hellig Olav (Sakprosa) 1985
 Verdenstreet. Mennesker og makt i Odins tid. (Sakprosa) 1984
 Bodvars saga. Spydet (Roman) 1984
 Bodvars saga. Odins ravner(Roman) 1983
 Skjebneveven (Sakprosa) 1982
 Med skip til lands og vanns (Sakprosa) 1981
 Sagaens kvinner (Sakprosa) 1981
 Kongespeil (Roman) 1980
 Dronningsagaen (Roman) 1979
 Riksseglet (Dramatikk) 1978
 Skjærsild (Roman) 1977
 Staupet (Roman) 1975
 Sverdet (Dramatikk) 1974
 Blåbreen (Roman) 1973
 Asbjørn Selsbane (Dramatikk) 1972
 Pilegrimsferd (Roman) 1971
 Trollsteinen (Roman) 1970
 Vargtid. Selshemnaren (Dramatikk) 1968
 Glassberget (Roman) 1966
 Helgenkongen (Roman) 1963
 Jærtegn (Roman) 1962
 Sølvhammeren (Roman) 1961

 Priser 
 1962 Bokhandlerprisen, for Sølvhammeren''
 1973 Sarpsborgprisen
 1978 Mads Wiel Nygaards legat
 1988 Riksmålsforbundets barne- og ungdomsbokpris
 1997 Ridder av 1. klasse av St. Olavs orden.

Referanser

Eksterne lenker 
 Vera Henriksen i NRK Forfatter
 Digitaliserte bøker av Henriksen hos Nasjonalbiblioteket.

Norske romanforfattere
Norske dramatikere
Norske sakprosaforfattere
Vinnere av Bokhandlerprisen
Medlemmer av XU
Riddere av 1. klasse av St. Olavs Orden
Dasht-i-Leili-massakren

Dasht-i-Leili-massakren skjedde under den amerikanske invasjonen i Afghanistan i desember 2001. Det er antatt at mellom 250 og 3000 (kommer an på kildene) fanger ble skutt og/eller kvelt i metallcontainere, mens de ble forflyttet av amerikanske og Nordalliansens soldater fra Kunduz til Sheberghan fengselet i Afghanistan. De døde antas å være gravlagt i Dasht-i Leili-ørkenen, rett vest for Sheberghan i Jowzjan-provinsen. Daværende president i USA Obama satte i 2009 i gang en granskning av massakren.

Kontroversen skyldes vitnemålene til to individer, regissør Jamie Doran og forfatter Robert Young Pelton som reiste med de amerikanske spesialstyrkene som var sluttet til Abdul Rashid Dostums styrker. Doran anklager Dostums styrker for drapet på Taliban-fangene. Pelton har derimot benektet Dorans beskyldninger.

Dorans dokumentar Afghansk massakre: Dødens konvoi baserer seg stort sett på arbeidet til den prisbelønte afghanske journalisten Najibullah Quraishi, som sier han har sett videoopptak der overlevende fra konvoien blir henrettet i ørkenen under overoppsyn fra de amerikanske soldatene, men hevder at videoen ble stjålet fra ham. Doran innrømmet i et intervju med Stefan Steinberg at han faktisk ikke hadde noen bevis for at amerikanske tropper var involvert i de antatte henrettelsene, men mener at hans kilder er en bekreftelse på anklagene om massakren. Doran hevder at Dostum holder videoen i skjul og bruker den som utpressing mot USA for å beholde makten, selv om han ikke har noen bevis for denne påstanden.

Pelton reiste til Afghanistan rundt en måned før Dasht-i Leili mens han var på oppdrag for National Geographic og CNN. Han sier at Dostum gikk langt, til og med i mot USA, for å sikre sikkerheten for de rundt 10 000 Taliban-krigerne som overgav seg i og rundt Kunduz. «Vi (USA og Nordalliansen) kunne ha fjernet hver Talibaner på jorden og ingen ville brydd seg,» sier Pelton. «Ingenting blir skjult fordi ingenting skjedde.» Peltons krangel med Doran er at han beskylder spesialstyrkene for krigsforbrytelser uten noen direkte bevis. Pelton sier videre at dersom Doran vill legge fra for ham bilder eller video av amerikanske soldater som skyter ubevæpnede Taliban-fanger, vil Pelton personlig identifisere den soldaten. Han observerte og fotograferte også spesialstyrkenes leger som foretok førstehjelp på skadde Taliban-soldater.

Pelton innrømmer at rundt 250 Taliban-soldater ble kvalt til døde, men tror det var nødvendig å stenge soldatene inne fordi mange av Taliban-krigerne fremdeles var bevæpnede og at en ikke kunne stole på disse. Pelton argumenterer at lik utenfor disse 250 Taliban-krigerne som døde, er trolig noen av de rundt 2000 Talibanerne som skal ha blitt skutt av Taliban kommandøren Abdul Malik i 1997 og/eller de 10 000 menneskene av Hazara-stammen som ble drept under Taliban-styret.

Den Vermont-baserte Physicians for Human Rights har forsøkt å avdekke bevis på Dorans beskyldninger, men har ikke funnet noen.

Referanser

Massakrer
Krigen i Afghanistan (2001–2021)
Konflikter i 2001
Snorri Hjartarson

Snorri Hjartarson (født 1906, død 1986) var en islandsk forfatter.

Han studerte bildekunst på Kunstakademiet i Oslo under Axel Revold fra 1931 til 1932. Som forfatter debuterte han med den norskspråklige romanen Høit flyver ravnen i 1934, men det er for diktsamlingene sine på islandsk han er best kjent. Han ble tildelt Nordisk råds litteraturpris i 1981 for diktsamlingen Hauströkkrið yfir mér (på norsk: Haustskyming over meg)

Bibliografi 
 1934 Høit flyver ravnen, roman (Nasjonalforlaget, Oslo)
 1944 Kvæði, diktsamling (Bokautgafan Heimskringla, Reykjavík)
 1945 Sol er a morgun : kvædasafn fra atjandu öld fyrri hluta nitjandu aldar (H.F.Leiftur, Reykjavík)
 1952 Á Gnitaheiði, diktsamling (Heimskringla, Reykjavík)
 1966 Lauf og stjörnur, diktsamling
 1979 Hauströkkrið yfir mér, diktsamling (Mál og Menning, Reykjavík)
På norsk:
1981 Haustskyming over meg, gjendiktet av Ivar Orgland (Dreyer forlag, Oslo)
 1992 Kvæðasafn (Mál og Menning, Reykjavík)

I norsk gjendiktning (ved Ivar Orgland) finnes diktene hans også i boka Lyng og krater: dikt i utval / Snorri Hjartarson på Fonna Forlag fra 1968.

Snorri Hjartarson
Vinnere av Nordisk råds litteraturpris
Geir Pollen

Geir Pollen (født 4. april 1953 i Målselv) er en norsk forfatter. Pollen er utdannet cand. philol., med hovedfag i nordisk fra Universitetet i Tromsø. Han har bodd på Kapp i Østre Toten og har arbeidet som lektor ved Lena videregående skole. Fra 2001 til 2005 var han formann i Den Norske Forfatterforening.

Han debuterte med diktsamlingen Posteringar i språket i 1982. Gjennombruddet hans kom med romanen Hutchinsons Eftf. i 1998, som fikk god mottakelse av kritikerne, og som ble nominert til Brageprisen og Nordisk råds litteraturpris. Romanen er også oversatt til dansk, tysk og serbisk. Den neste romanen, Når den gule solen brenner, fikk en mer avmålt mottakelse.

Pollens diktsamlinger og første roman er skrevet på nynorsk; fra og med romanen Fall har han skrevet på bokmål.

Bibliografi 
 2016 En spøkelseshistorie, roman, Gyldendal
 2014 Armfeldts armé : historien om en katastrofe, Gyldendal ISBN 978-82-05-42160-8
 2010 Raskolnikovs hus, roman
 2007 Langt fra stammen, historien om Norske Skog
 2005 Kallemann, roman 
 2002 Når den gule solen brenner, roman 
 1998 Hutchinsons Eftf., roman 
 1994 Fall, roman 
 1991 Ål, roman 
 1989 Variasjoner I–XXX, dikt
 1985 Det planlagde kaos, dikt 
 1982 Posteringar i språket, dikt

Gjendiktninger 
 2007 Yoko Tawada: Men mandarinane må vi få røva i kveld 
 1999 Yves Bonnefoy: Ein eld går føre oss

Priser og utmerkelser 
 2021 – Bastianprisen 2021, for sin oversettelse fra russisk av Dama med hunden og andre forteljingar av Anton Tsjekhov
2004 – Kritikerprisen for beste oversettelse 2004, for sin oversettelse av Austerlitz av W.G. Sebald
 1999 – Østre Toten kommunes kulturpris
 1999 – NotaBene bokpris 
 1999 – Nominert til Nordisk råds litteraturpris for romanen Hutchinsons Eftf.
 1998 – Nominert til Brageprisen for Hutchinsons Eftf.
 1991 – 2. premie i Gyldendals romankonkurranse for romanen Ål

Referanser

Kilder
Presentasjon av Geir Pollen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider

Eksterne lenker 
 Geir Pollen i NRK Forfatter
 Presentasjon, Gyldendal forlag

Norske romanforfattere
Norske lyrikere
Personer fra Målselv kommune
Personer fra Østre Toten kommune
Vuelta a España

Vuelta a España (Spania rundt) er et sykkelritt. Det er et av de tre store etapperittene som hvert år blir arrangert i Europa, sammen med Tour de France og Giro d'Italia.

Vuelta a España, som ble arrangert for første gang i 1935, og hvert år siden 1955, går over tre uker i variert terreng i Spania. Opprinnelig ble rittet arrangert om våren, men siden 1995 har det vært lagt til september. Rittet omfatter to tempoetapper. Målgangen på avslutningsetappen er tradisjonelt lagt til hovedstaden Madrid.

Trøyene i Vuelta a España 
Trøyene i Vuelta a España har i motsetning til trøyene i Tour de France byttet farge gjennom historien. Trøya til sammenlagtlederen (tilsvarer den gule i Tour de France) startet som oransje, men har også vært rød, hvit og rød-hvit, og var gul i størsteparten av perioden fra 1955 til 1998, da den ble gullfarget. Fra 2010 er trøya rød. Poengtrøya (tilsvarer den grønne i Tour de France) var tidligere rød og hvit, og i perioden 2004-2006 var den blå med gule fisker. I 2007 var den rødlig, i 2008 blå, og fra 2009 grønn. Klatretrøya har stort sett vært rød eller oransje, men er fra 2010 hvit med blå prikker. Kombinasjonstrøya (plassering i de andre konkurransene) har stort sett vært hvit, med unntak av 2005.

Vinnere av Vuelta a España

Referanser

Eksterne lenker 
 

 
Sykkelritt i Spania
Repeterende arrangementer etablert i 1935
1935 i Spania
Konvolusjon

Konvolusjon (engl.: convolution) eller folding er en matematisk operasjon med mange anvendelseområder som f.eks. i digital bildebehandling, signalbehandling og reguleringsteknikk. Konvolusjonsoperatoren tar to funksjoner  og  som parameter.

Definisjon av kontinuerlig konvolusjonsintegral:

Definisjon av diskret konvolusjonssum:

Eksempel på anvendelse

I digital bildebehandling har man bare diskrete verdier, så der fungerer det slik:
Man har et konvolusjonsfilter, enten 1-dimensjonalt eller 2-dimensjonalt. Det blir lagt oppå hvert pixel og pixelet i det filtrerte bildet blir regnet sammen som en lineærkombinasjon av nabopixelene med filterelementene som koeffisienter. Et konvolusjonsfilter er det samme som et korrelasjonsfilter, bare rotert 180 grader.

Et eksempel på et konvolusjonsfilter er gjennomsnittsfilteret;
der er konvolusjonssfilteret . Hvert pixel i det filtrerte bildet blir altså gjennomsnittet av alle nabopixelene.

Binære operasjoner
Digital signalbehandling
Dakia

«Dacia» omdirigerer hit. For bilfabrikken, se Dacia (bilmerke). For andre betydninger, se Dacia (andre betydninger).

Dakia (latin Dacia) var et oldtidsrike (eller sammenslutning av dakiske stammer) nord for Donau. Området ble en romersk provins etter de dakiske krigene i 101-102 og 106-107 under keiser Trajan. Området som utgjorde romerske Dacia lå mellom Karpatene i nord, Donau i sør, Tisa i vest og Tyras i øst. Det svarer i all hovedsak til det moderne Romania og Moldova. Rikets hovedstad var Sarmisegetusa. 

Grekerne kjente dem som getai, mens romerne kalte dem daci (dakere) eller getae (getere). Skribenter i antikken setter alltid likhetstegn mellom getere og dakere. Dakerne hadde rik tilgang på jern og var et relativt velstående samfunn.

Dakiere (eller getere) var nordtrakiske stammer. De dakiske stammene var både fredfulle og hadde militære sammenstøt med andre nabostammer, slik som sarmatere, skytere, og keltere.

Dakerne er første gang omtalt i skriftene til antikkens grekere. Herodot skrev i sin Historie (fra ca. 440 f.Kr.): «Geterne er (...) de tapreste og mest rettskafne blant thrakerne.» Thukydides i sin bok om peloponneserkrigen, bok II (fra ca. 410 f.Kr.) skrev at «geterne grenser mot skyterne og er bevæpnet på samme vis, som bueskyttere til hest».

Referanser

Eksterne lenker 

 Sorin Olteanu's Thraco-Daco-Moesian Languages Project (SoLTDM) (kilder, synonymordbok, tekstkritikk, fonetikk og morfologi, substrat, historisk geografi m.m.)
 Dacia – The historic region in East-Central Europe (includes Roman Castra)

Romanias historie
Moldovas historie
Arkeologiske steder i Romania
Instrumentmaker

En instrumentmaker er en håndverker som lager måleinstrumenter, for eksempel til bruk for måling, medisinsk arbeid eller kompasser for båter. Faget er delt i to hovedområder, nautisk instrumentmaker og optroniker.

Kjente instrumentmakere inkluderer britene George Adams sr. og hans sønn George Adams jr. som var personlige instrumentmakere for Georg II av Storbritannia og også jobbet for Det britiske ostindiske kompani på 1700-tallet.  John Roach lagde instrumenter i USA på 1800-tallet, en periode hvor navigasjon og landmåling hadde stor betydning.

Nautisk instrumentmaker
En nautisk instrumentmaker lager og reparerer mekaniske, mekanisk-elektriske og elektroniske instrumenter. Disse brukes innen for eksempel Sjøforsvaret, på forskningsinstitusjoner og for olje- og gassutvinning på havet.

Utdanning 
I Norge i dag er utdannelsen til dette yrket innen utdanningsprogrammet design og håndverk. Utdannelsen starter med to år på skole og to år i lære ute i bedrift. Første skoleåret er Vg1 design og håndverk. Andre året er Vg2 ur- og instrumentmaker.

Både nautisk instrumentmaker- og optronikerfager er (pr. 2016) med på Utdanningsdirektoratets liste over små og verneverdige håndverksfag. Dette innebærer blant annet at bedrifter innen faget mottar utvidet støtte fra fylkeskommunen når de tar inn nye lærlinger.

Optroniker
Dette faget het tidligere optisk- og geodetisk instrumentmaker. Utøveren reparerer og produserer optiske og geodetiske instrumenter.

Optronikerfaget er et gammelt fag som omhandler lysets natur og måten det forplanter seg på. Vitenskapen fant i det 17. århundre lover og teorier som har blitt fundamentet for faget. Faget var også forgjenger til arbeid på brilleoptikk.

Referanser

Eksterne lenker
 Design og håndverk – Nautisk instrumentmaker
 Design og håndverk – Optroniker
 Opplæringskontoret for søm og små verneverdige fag

Håndverksyrker
Mesterfag
Rally Italia Sardinia

Rally Italia Sardinia er et WRC-løp som arrangeres på Sardinia.

Vinnere siden 2000
2006: Sébastien Loeb
2005: Sébastien Loeb
2004: Petter Solberg
2003: Sébastien Loeb
2002: Gilles Panizzi
2001: Gilles Panizzi
2000: Gilles Panizzi

Eksterne lenker
 

Italia Sardinia, Rally
Motorsport i Italia

pt:Rali de San Remo
Bjørnar Andersen

Bjørnar Andersen (født 1978) er en norsk hundekjører. Han har vunnet alle langdistanseløpene i Norge og kom på fjerdeplass første gang han stilte opp i Iditarod i 2005. I 2006 kom han på sjetteplass.

Andersen begynte å konkurrere i 1991. Han er nevø av Robert Sørlie, vinneren av Iditarod i 2003 og 2005. Sammen med Kjetil Backen utgjør Andersen og Sørlie «Team Norway».

Andersen arbeider som kjøletekniker og driver hundekjøring på fritiden. Han bor i skogstraktene sørøst for Oslo, nær Siggerud.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Team Norways hjemmeside (på engelsk)
 Finnmarksløpets hjemmeside (norsk, engelsk eller tysk)
 Hjemmesiden til Femund500 (engelsk eller norsk)
 Iditarods hjemmeside (engelsk) 

Iditarod
Finnmarksløpet
Femundløpet
Norske hundekjørere
Unimog

Unimog er en serie terrenggående lastebiler fra tyske Mercedes-Benz.  Unimog brukes innenfor for eksempel forsvar, jordbruk, skogbruk og redningsvesen.

Historie 
Etter andre verdenskrig trengte det tyske jordbruket sårt mekanisering.  De første tegningene til Unimog (navnet er et sammendrag av Universelles Motor Gerät) ble tatt fram høsten 1945 av Albert Friedrich, tidligere sjef for flymotorutvikling hos Daimler-Benz.  1. januar 1946 startet produksjonen opp under navnet «Allzwecktraktor».  Storskalaproduksjon startet i 1948 hos det mekaniske firmaet Mssrs. Boehringer i Schwäbisch Gmünd.  I 1950 tok Daimler-Benz over Unimog-navnet, og senere også produksjonen.  Produksjonsanlegget i Gaggenau begynte produksjon i 1951, og i 1953 fikk kjøretøyene Mercedes-stjernen.

I 1955 kom Unimog S i produksjon, og holdt ut helt til 1980.  

I 1963 kom S406-serien, en litt større utgave.  I 1974 kom 425-serien, spesielt tilpasset jordbruk.

Fra 1985 ble hele Unimog-programmet fornyet i flere trinn.  Programmet ble delt opp i lette, middels og tunge kjøretøyer, i tillegg til den lille UX100, beregnet på kommunevesen og lignende.

Teknisk 

Unimog har portalaksler, noe som gjør at akslene og girkassen er montert høyt opp.  Dette gir god bakkeklaring under bilen.  Rammen er fleksibel, og lasteplanet er montert i et trepunktsfeste som lar det være stivt og uavhengig av hvordan rammen beveger seg under terrengkjøring.

Unimog fåes både med firehjulstrekk og sekshjulstrekk.

Modellutvalg i 2005 
 U300 (totalvekt 7 500 kg)
 U400 (totalvekt 11 990 kg)
 U500 (totalvekt 14 000 kg)
 U3000 (totalvekt 7 500 kg)
 U4000 (totalvekt 8 500 kg)
 U5000 (totalvekt 12 500 kg)

Se også 
 Traktor

Litteratur 
 Rod Ward; Mercedes-Benz Part Three: Unimog and MB-Trac Auto Review nr. 149, Zeteo Publishing 2019 ISBN 978-1-85482-148-8

Eksterne lenker 
 
 Offisiell hjemmeside for den norske importøren
 Unimog-Museum Gaggenau (tysk)

Bilmodeller
Terrengkjøretøyer
Kjøretøymodeller introdusert i 1946
Løgstør kommune

Løgstør kommune er en tidligere dansk kommune i Nordjyllands amt. Siden regionreformen 2007 er kommunen en del av Vesthimmerlands kommune i Region Nordjylland. Ved sammenslåingen ble Løgstørs egen borgermester Jens Lauritzen valgt til ordfører i den nye kommunen.

Borgermestre 
 Jens Lauritzen (V) 1998–2007
 Leif Højbjerg (S) 1990–1998
 Karl Laut (V) 1987–1990
 Christian Mejdahl (V) 1974–1987
 Henrik Worm Nielsen (V) 1970–1974

Referanser 
 
  

 

Kommuner i Nordjyllands amt