alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Frederik Arentz

Frederik Arentz (født 5. juni 1702 i Stadsbygd, død 22. november 1779 i Bergen) var biskop i Bjørgvin bispedømme 1762–1774.

Han var elev ved Trondheim katedralskole og tok teologisk eksamen ved Københavns Universitet i 1719. Deretter studerte han et år i Halle under August Hermann Francke og livnærte seg som huslærer fram til 1727. I 1729 ble han utnevnt  til sogneprest til Askvoll i Bergens stift der han var til han i 1760 ble sogneprest i Nykirken i Bergen. I 1762 ble Frederik Arentz biskop i Bjørgvin.
  
Frederik Arentz var gift med Ludvig Holbergs niese Cathrine Fredrikke Holberg. Han hadde flere barn, der de mest kjente er sønnene Hans og Frederich: 
 Hans Arentz (1731–1793), jurist og sorenskriver i Sunnfjord
 Fredrich Christian Holberg Arentz (1736–1825), teolog og rektor ved Bergens katedralskole.

Bibliografi 
 Catechismi Forklaring (Bergen, 1736)
 Melk for Børn : det er: Kort Udlæggelse over de fem Parter i Luthers Catechismus : hvorudi vor Saligheds Orden paa det eenfoldigste og tydeligste er forestillet (Bergen, 1738)
 Passions-Prædiken paa første Mandag i Fasten 1767 holden i Bergens Dom-Kirke (Bergen, 1767)

Litteratur 
 Nogle Vidnesbyrd om Høyædle og Høyærværdige Hr. Friderich Arentz, Fordum Høystfortient Biskop over Bergens Stift, som et Æres Monument paa hans Grav (Bergen, 1779)
 Uddrag af Biskop Friedrik Arentz’s Visitasberetninger 1764-1770. (I: Theologisk Tidsskrift for den evangelisk-lutherske Kirke i Norge. Ny Række. B. 5-6, s. 136-155)

Eksterne lenker 
 Dansk biografisk leksikon
 NRKs fylkesleksikon

Norske lutherske biskoper
Biskoper i Bjørgvin bispedømme
Personer fra Trondheim kommune
Personer fra Askvoll kommune
Fødsler i 1702
Dødsfall i 1779
Elverhøy kirke

Elverhøy kirke er en korskirke i Tromsø kommune, Troms og Finnmark fylke.
Den ble opprinnelig bygget i sentrum av Tromsø, på omtrent samme sted som en rekke tidligere kirker i Tromsø, i 1803.

Historie 
Da den nye Tromsø domkirke kom i 1861, ble den gamle kirken flyttet til Strandveien som kirke for Tromsøysund sogn, sognet som omgav kjøpstaden Tromsø. Kirken ble også utvidet til en korskirke, og taket ble hevet. Tårnet stammer også fra denne utvidelsen. På folkemunne gikk kirken nå under navnet Landskirka (i motsetning til Domkirken som lå innenfor bygrensen). I 1965 ble navnet endret til «Tromsøy kirke».

I 1967 ble kirken menighetskirke for Elverhøy, som dekker den sørlige delen av Tromsøya. På grunn av sykehusutbyggingen ble kirken i 1971 restaurert og flyttet til sin nåværende beliggenhet på toppen av Tromsøya, hvor den står høyt og fritt med utsyn over Sandnessundet og Kvaløya 

Byggverket er i tre og har 350 plasser. Inne i kirken finnes det flere klenodier fra ulike kirker som har stått i Tromsø gjennom århundrene, den eldste gjenstanden er en madonna fra middelalderen.

Orgel 

Dagens orgel er en blanding av flere tidligere instrumenter. Fasaden er fra 1899 bygget av orgelbygger Fosnæs. Det meste av pipeverket er fra et tidligere Walcker-orgel som ble bygget til kirken i 1953, mens det finnes noe fra både Vestlandske og Alfred Führer.

Referanser

Eksterne lenker 
 Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
 
 

Kirker og kapell i Tromsø
Kulturminner i Tromsø
Religiøse byggverk fra 1803
Korskirker i Norge
1803 i Norge
Kirker i Tromsø domprosti
Valgkirker i 1814
Finnkroken kapell

Finnkroken kapell er en langkirke fra 1907 i Finnkroken på Reinøya i Karlsøy kommune i Troms og Finnmark fylke. Kapellet ligger på sørdelen av øya som inntil 1. januar 2008 var del av Tromsø kommune.

Byggverket er i tre og har 140 plasser. Kapellet er eid av Finnkroken Kirkeforening], som har eid bygget siden 1922.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 Karlsøy kommune: Finnkroken kapell
 
 Tromsø kirkelige fellesråd: Finnkroken kapell 

Kirker i Karlsøy
Kulturminner i Karlsøy
Norske kirker fra 1907
Kirker i Tromsø domprosti
Khmer (språk)

Khmer er et austroasiatisk språk som tales av khmerfolket og det er Kambodsjas offisielle språk. Det er et av de større austronesiske språkene, men har blitt påvirka av blant annet sanskrit og pali, spesielt i kongelige og religiøse kontekster, på grunn av hinduismen og buddhismen. Som et resultat av geografisk nærhet, danner khmer en språkbunt med thai, laotisk, vietnamesisk og cham.

Khmer skiller seg fra nabospråk som thai, laotisk og vietnamesisk i at det ikke er et tonespråk. Språket har tre hoveddialekter som alle er forståelige for hverandres brukere: phnom penh (anses som standard), nordlig khmer (snakkes av etniske khmerer i nordøstlige Thailand), og Krâvanh-khmer, en gammeldags dialekt som snakkes i Krâvanhfjellene.

Referanser

Eksterne lenker 
 Khmer - UCLA Language Materials Project, University of California Los Angeles (UCLA).

Mon-khmerspråk
Språk i Kambodsja
Språk i Thailand
Språk i Vietnam
Norkirken Tromsø

Norkirken Tromsø, tidligere Tromsø Normisjon, er et kirkesamfunn som holder til i sentrum av Tromsø. Menigheten er en del av Normisjons nettverk av menigheter i Norge.

Opprinnelig startet menigheten som en Indremisjonsforening i 1858. Da Indremisjonen og 
Santalmisjonen slo seg sammen i 2001 gikk man over til å være Normisjon. Tromsø Normisjon gikk fra å være en bedehusforening til å være menighet ved årsmøtet 
i 2006.

Eksterne lenker
 

Normisjon
Menigheter
Kultur i Tromsø
Religion i Troms og Finnmark
Flakstadvåg

Flakstadvåg er ei bygd på nordsiden av Selfjorden i Senja kommune på yttersiden av øya Senja. Navnet er satt sammen av Postverket. Opprinnelig navn var Flakstad, men da det lett ble blandet sammen med Flakstad i Lofoten, satte man på endelsen -våg for å skille de to. Flak kommer fra et gammelnorsk ord som betyr flat. Det er et flatt nes som stikker ut i havet mot de rike fiskefeltene utenfor. Også Selfjorden er kjent for godt fiske. Bak selve bygda er det store myrområder, som delvis er dyrket opp. I disse myrene er det gjort funn som flytter jernvinnenes historie i Nord-Norge 1000 år tilbake i tiden, til omkring 200 etter Kristus.

I Flakstadvåg fikk man det første anlegget for lakseoppdrett i Troms, og anlegget og slakteriet er største arbeidsplassen i bygda. I bygda ligger dessuten Flakstadvåg kapell og Flakstadvåg camping og sjøfiske.

Grunnkretsen
Flakstadvåg(*) er en grunnkretsen i Senja kommune, og omfatter hele nordsiden av Selfjorden, samt Leikvika, Leikneset og øygruppa Svellingan. Alle grunnkretsens rundt 40 innbyggere bor i selve bygda Flakstadvåg. Areal: 48,61 km².

Innbyggertall:

(*) I statistikkbanken bruker SSB den feilaktige/utdaterte navneformen Flakkstadvåg.

Eksterne lenker
 Om Flakstadvåg hos Torsken kommune
 Flakstadvåg camping og sjøfiske

Bosetninger i Senja kommune
Bygder og grender i Troms og Finnmark
Torsken
Kapellet ved sykehuset i Tromsø

Kapellet ved sykehuset i Tromsø tidligere Kapellet ved RI-TØ er fra 1991 ved Universitetssykehuset Nord-Norge i Tromsø kommune, Troms fylke.

Alter, knelebenker og prekestol kommer fra kapellet i det gamle Regionsykehuset. Altertavlen er et trerelieff av Axel Tostrup. Døpefonten og altersølvet stammer fra kapellet i St. Elisabeths sykehus som senere ble overført til kvinneklinikken på Regionsykehuset. Dette ble overtatt fra St.Elisabethsøstrene i 1972-73. Kapellet er utsmykket med et bilde av St. Elisabeth og ikoner i russisk tradisjon malt av Marit Lislerud.

Eksterne lenker  
 Kapellet ved sykehuset i Tromsø

Kirker og kapell i Tromsø
Norske kirker fra 1991
Mjelde kapell

Mjelde kapell er en langkirke fra 1927 i Tromsø kommune, Troms og Finnmark fylke. Det tidligere menighetshuset ble påbygget og innviet som kapell i 1961. Bygget fikk takrytter i 1979. Før dette ble klokken ringt fra en støpul. Kapellet ble overdratt til kommunen (fellesrådet) rundt 1990. Det har senere vært spekulert i om kapellet ville bli avhendet for å spare vedlikeholdsutgifter.

Byggverket er i tre og har 200 plasser. Adkomst til kapellet er via fylkesvei 54. Det er kirkegård vest for kapellet.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Tromsø kirkelige fellesråd om kapellet 
 

Kirker og kapell i Tromsø
Kulturminner i Tromsø
Norske kirker fra 1927
Wicklow

Wicklow er administrasjonsbyen i grevskapet Wicklow i Irland. Byen ligger sør for Dublin, ved N11 mellom Dublin og Wexford. Det er også pendlertogforbindelse med hovedstaden, Arklow, Wexford og havnen Rosslare Europort.

Historie 
Ifølge lokalhistorikere ble byen grunnlagt av vikinger omkring år 870. Navnet kommer ifølge noen fra Vikinglow, «vikingenes slette», mens andre mener det kommer fra Wykynlo, «vikingsjøen». Det er spor etter tidligere bebyggelse, og det finnes også historier som går tilbake til tidligere tider. Rundt byen finner man fornminner fra bronsealderen. 

Det irske navnet er Cill Mhantáin. Dette er knyttet til St. Patrick, som skal ha forsøkt å gå iland på stranden Travailhawk, sør for havnen. Fiendtlige innbyggere angrep dem og slo ut fortennene på en i Patricks følge, som ble kjent som Manntach, «Den tannløse». Manntach vendte tilbake dit og grunnla etter en tid en kirke, derav Cill Mhantáin, «Den tannløses kirke». Det finnes ingen skriftlige kilder som understøtter legenden, og navnet kan ha sitt opphav i et geografisk fenomen. 

Normannerne slo seg ned i området etter å ha invadert Irland. Maurice FitzGerald fikk byen, og begynte å bygge en festning kjent som Black Castle. Ruinene av denne ligger ved kysten rett sør for havnen. 

Den eldste bevarte bygningen er fransiskanerklosteret. Andre kjente bygninger er rådhuset og fengselet som ble reist i 1702. Det er nå renovert og innredet som et besøkssenter. Man finner også East Breakwater, en bygning som ble reist av Wicklow Harbour Commissioners i 1880-årene.

Eksterne lenker 
 

Byer i Wicklow
Brain Salad Surgery

Brain Salad Surgery er det fjerde studio-albumet til det progressive rocke-bandet Emerson, Lake & Palmer, og ble utgitt i 1973.

Albumet ble også kjent som følge av H.R. Gigers særegne design.

Sporliste
Side en
«Jerusalem» (William Blake, Hubert Parry – bearbeidet av Keith Emerson, Greg Lake, Carl Palmer) – 2:44
«Toccata – An adaptation of Ginastera's 1st piano Concerto, 4th movement» (Alberto Ginastera, arrangert av Emerson)   – 7:22
«Still...You Turn Me On» (Lake) – 2:53
«Benny the Bouncer» (Emerson, Lake, Peter Sinfield) – 2:21
«Karn Evil 9» (Emerson, Lake, Sinfield) (– 29:54)
«Karn Evil 9: 1st Impression, Pt. 1» (Emerson, Lake, Sinfield) – 8:43
Side to
«Karn Evil 9: 1st Impression, Pt. 2» (Emerson, Lake) – 4:46
«Karn Evil 9: 2nd Impression» (Emerson, Lake) – 7:07
«Karn Evil 9: 3rd Impression» (Emerson, Lake) – 9:03
Bonusspor på 1996-utgaven fra Rhino Records
«The Making of Brain Salad Surgery»

Personell
 Keith Emerson – Hammondorgel, cembalo, piano, synthesizere, datamaskin-generert stemme på 5
 Greg Lake – vokalist, bass, gitarer
 Carl Palmer – trommesett, percusjon

Andre innspilninger
Tre andre sanger ble spilt inn sammen med Brain Salad Surgery uten å bli inkludert på albumet:
 Instrumentalen «When the Apple Blossoms Bloom in the Windmills of Your Mind I'll Be Your Valentine» ble utgitt på B-siden av singelversjonen av «Jerusalem».
 Sangen «Brain Salad Surgery» ble utgitt på en 7" flexi-plate sammen med utdrag fra albumet. Den ble også senere brukt som B-siden av «Fanfare for the Common Man».
 Sangen «Tiger in the Spotlight» ble utgitt som singel i 1977.
Alle tre sangene ble senere inkluderte i Works Volume II.

Singler
 «Jerusalem» / «When the Apple Blossoms Bloom in the Windmills of Your Mind I'll Be Your Valentine»

Eksterne lenker 
 

Emerson, Lake & Palmer-album
Musikkalbum fra 1973
Progressiv rock-album
Åseral kirke

Åseral kirke er en korskirke fra 1822 i Åseral kommune, Agder fylke.

Byggverket er i tre og har 300 plasser.

Adkomst til stedet, som er et velkjent turistmål, er via Fv356 og Fv352/Rv455.

Kilder

Eksterne lenker 
 
 
 Vest-Agder fylkeskommune 
  Kirker i Norge  (Kirchen in Norwegen)

Kirker i Åseral
Korskirker i Norge
Kulturminner i Åseral
Kirker i Otredal prosti
Norske kirker fra 1822
Søren Friedlieb

Søren Friedlieb (født 11. august 1717, død 1. mars 1779) var biskop i Bjørgvin bispedømme 1778–1779.

Han tok teologisk embedseksamen i 1738 og ble i 1741 sogneprest i Vestre Moland. I 1760 ble han stiftsprost i Kristiansand og fungerte som biskop i fire år for Ole Tidemand. Han hadde et håp om å etterfølge Tidemand som biskop i Christiansands sitft, men denne posten fikk biskop i Bjørgvin Eiler Hagerup d.y. Søren Friedlieb ble deretter utnevnt til biskop i Bjørgvin, men han døde etter bare elleve måneder i embedet.

Søren Friedlieb giftet seg i 1743 med Ellen Christine Dumetius, datter til hans forgjenger i Vestre Moland Søren Olsen Dumetius (1695–1741) og hustu Maren f. Angell.

Eksterne lenker 
 Dansk biografisk leksikon

Norske lutherske biskoper
Biskoper i Bjørgvin bispedømme
Fødsler i 1717
Dødsfall i 1779
Ole Irgens (biskop)

Ole Irgens (født 22. januar 1724 i Surendalen, døde 15. oktober 1803) var biskop i Bjørgvin bispedømme 1779–1803.

I 1748 ble han ansatt som personell-kapellan hos sin syke far, Johannes Irgens, en stilling han hadde fram til 1756. På en reise til Marokko var han skipsprest, men han tålte ikke livet på sjøen og gikk i land til en stilling som prest i Fåberg. Han var en av de berømte 'potetprestene' som virket for opplysning og fremgang i norsk landbruk. I 1773 ble han stiftsprost og sogneprest til Nidaros domkirke. I 1779 ble han utnevnt til biskop i Bjørgvin bispedømme, hvor han var til han døde i 1803.

Ole Irgens ble i 1761 gift med Christiane Bang, datter av biskop i Nidaros bispedømme Marcus Fredrik Bang.

Eksterne lenker 
 Dansk biografisk leksikon

Norske lutherske biskoper
Biskoper i Bjørgvin bispedømme
Personer fra Surnadal kommune
Nordmenn på 1700-tallet
Nordmenn på 1800-tallet
Liste over Norges største tettsteder

Dette er en liste over de største tettstedene i Norge, slik SSB definerer dem. Definisjonen ligger nær opp til det internasjonale urban area. Tettsted kan karakteriseres som et dynamisk statistisk bybegrep.

Norges 100 største tettsteder
 Tallene i tabellen offentliggjøres av Statistisk sentralbyrå per 1. januar hvert år. 
 Per 1. januar 2022 er det totalt 986 tettsteder, hvorav 391 har over 1 000 innbyggere, 245 over 2 000 innbyggere og 106 over 5 000 innbyggere.
 Tettstedet Oslo er nr. 1 av landets tettsteder, med hensyn til befolkningens størrelse, tettstedets areal og befolkningstetthet.
 Tettstedene Oslo ( pr km²), Tromsdalen ( pr km²) og Trondheim ( pr km²) er tettest bebygd. I motsatt ende er Raufoss (), Åmot/Geithus () og Notodden () (per 1. januar 2018)
 Noen kommuner har flere tettsteder inne blant de 100 største. Det gjelder blant annet Kristiansand, Tromsø, Drammen og Bergen.
 I noen tilfeller er det relativt store avvik mellom tettstedsbefolkningen etter SSBs definisjon og det som vanligvis oppfattes som «byen». For eksempel er det i byen Tromsø tre store tettsteder, med til sammen 68 410 innbyggere per 1. januar 2022. Disse tre store bydelene (tettstedene) Tromsø (nr. ), Tromsdalen (nr. ) og Kvaløysletta (nr. ) bindes sammen med bruene Tromsøbrua og Sandnessundbrua. Tilsvarende er i Kristiansand kommune, de to tettstedene Kristiansand (nr. ) og Korsvik (nr. ) forbundet med Varoddbrua. Askøybroen og Sotrabroen forbinder tettstedene Askøy (nr. ) og Knarrevik/Straume (nr. ) med Bergen tettsted (nr. ).

Største tettsteder etter landsdel

Definisjon av tettsted
Begrepet tettsted defineres av Statistisk sentralbyrå på følgende måte:
 En hussamling skal registreres som et tettsted dersom det bor minst 200 personer der.
 Avstanden mellom husene skal normalt ikke overstige 50 meter. Det er tillatt med et skjønnsmessig avvik utover 50 meter mellom husene i områder som ikke skal eller kan bebygges. Dette kan f.eks. være parker, idrettsanlegg, industriområder eller naturlige hindringer som elver eller dyrkbare områder. Husklynger som naturlig hører med til tettstedet tas med inntil en avstand på 400 meter fra tettstedskjernen. De inngår i tettstedet som en satellitt til selve tettstedskjernen.
 Tettsteder er geografiske områder som har en dynamisk avgrensing, og antall tettsteder og deres yttergrenser vil endre seg over tid avhengig av byggeaktivitet og befolkningsutvikling.
 Tettstedene avgrenses uavhengig av de administrative grensene.

Se også

 Tettsted
 Urbaniseringen av Norge
 Liste over norske storby- og byregioner
 Liste over de største danske byer (tettsteder)
 Liste over Sveriges største tettsteder
 Liste over Nordens største tettsteder
 Norges geografi
 Liste over norske byer regnet etter grunnleggelse
 Liste over norske byer

Referanser

Eksterne lenker

 Befolkning og areal i tettsteder, ssb.no 
 Befolkning og areal i tettsteder, SSB: Statistikkbanken
 

Byer i Norge
 Tettsteder
Norges største byer
Tettsteder i Norge
Superlativer
Herad kirke (Vest-Agder)

Herad kirke er en langkirke fra 1957 i Farsund kommune, Agder fylke. Kirken er i betong og har 170 plasser.

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 

Kirker i Farsund
Kulturminner i Farsund
Norske kirker fra 1957
Kirker i Lister og Mandal prosti
Hidra kirke

Hidra kirke er en åttekantet og korsformet kirke fra 1854 i Flekkefjord kommune i Agder fylke. Den ligger i tettstedet Kirkehamn på øya Hidra og står på et liste nes som stikker ut i havnen.

Byggverket er i tømmer og har 700 plasser (500-600 sitteplasser ifølge Myckland). Den er en mellomting mellom langkirke og korskirke, med en kombinasjon av åttekantet og korsformet grunnplan. Regjeringen ga løyve til oppføring av kirken i 1851 og den ble innviet i 1854. Kirken har mange likhetstrekk med Kistrand kirke i detaljer som utforming av takrytter og vinduer. Ifølge Eldal har kirkens utforming innslag av historisme og er også eksempel på variasjonen i 1800-tallets kirkebygging. Myckland karakteriserer stilen som empire. Altertavlen er malt av Marcelius Førland.

I kirken finnes det en utstilling laget til 150-årsjubileet. I denne utstillingen kan man se tegninger, skrifter og annet som viser Hidra har vært kirkested siden 1348 da en prest i "Hitra kirkja" ble nevnt. Ifølge Ringard ble det allerede i 1060 oppført en liten steinkirke i Kirkehavn på Hidra. Hidra kirke var tidligere under Sogndal i Dalane (etter svartedauden mistet trolig Hidra rett til egen prest), og det var ofte messefall på grunn av lang og besværlig reise fra Sokndal. Fra 1746 var det fastboende kapellan på Hidra. I 1820 ble Flekkefjord eget prestegjeld med Hidra som anneks, og i 1824 ble Flekkefjord og Hidra overført fra Dalane til Lister prosti. Døpefonten er fra omkring 1600, kirklokkene er fra 1609 og 1752 og ble brukt i den forrige kirken. Den forrige kirken var av treverk og i dårlig stand og ble revet i 1852, det er uklart om dette var en kirke fra middelalderen. Rester av altertavlen i den forrige kirken og tavlen ble trolig laget av Pieter Reimers på 1600-tallet. Til kirken hører også et gotisk alterstaup og dåpsfat fra 1600-tallet, og en bibel fra 1717. Kirken fikk orgel i 1913 betalt av innsamlede midler. Det ble satt inn vedovner i 1877 og elektrisk oppvarming i 1951. I 1929 ble interiøret malt i lyse farger. Koret har et glassmaleri. Ved kirken står et minnesmerke over de som falt eller omkom på sjøen i 1940-1945.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Flekkefjord kirkelige fellesråd om kirken

Kirker i Flekkefjord
Christian H. Grosch
Kulturminner i Flekkefjord
Oktogonale kirker i Norge
Norske kirker fra 1854
Korskirker i Norge
Kirker i Lister og Mandal prosti
Soloppgang

Soloppgang er det tidspunktet solen dukker opp i horisonten i øst. Soloppgang må ikke blandes sammen med daggry, som er tiden da det begynner å lysne etter natten, en stund før selve soloppgangen. På grunn av atmosfæriske forhold vil faktisk solen ses før den stiger over horisonten, og på den måten kan både soloppgang og solnedgang ses på som optiske illusjoner.

Solens gang fra øst mot vest over jorden kommer av vår planets østoverrettede rotasjon. Denne illusjonen er likevel så overbevisende at de fleste kulturer har hatt myter og religioner bygget opp rundt det geosentriske verdensbildet. 

På den nordlige halvkule kommer ikke den seneste soloppgangen ved vintersolverv (21. eller 22. desember) slik man skulle tro, men snarere en gang mot slutten av desember. I tillegg til at tidspunktet for soloppgang og solnedgang forandrer seg i løpet av året, forandrer det seg også når man reiser vekk fra ekvator. 

Rett før soloppgang kan himmelen få de mest fantastiske farger. Dette er et resultat av lysbrytning i atmosfæren. Sollys er bygget opp av farger med forskjellig bølgelengde, og disse blir spredd av støvpartikler når de går gjennom atmosfæren. Det er dette som gjør at fargen på himmelen kan variere fra blått til rødt avhengig av hvor mye støv det er i atmosfæren og hvilken bane lyset tar. Når solen går ned eller står opp, blir sollyset refraktert i atmosfæren og danner et vertikalt fargespektrum. Disse fargene forsvinner en etter en, og den røde enden av spekteret forsvinner først. En sjelden gang kan man se grønne flekker rett før solen kommer over horisonten.

Eksterne lenker 
 

 Formler for utregning av tiden for skumringen
 Derfor er himmelen blå

Solen
Lys
Artikler i astronomiprosjektet

it:Aurora (giorno)
Lund kirke (Kristiansand)

Lund kirke er en arbeidskirke fra 1987 i Kristiansand kommune, Agder fylke. Adkomst til stedet er via Marviksveien og Rv471/E39. Den er menighetskirke for Lund menighet i Kristiansand domprosti.

Kirkens historie
Byggverket er i mur og tre og har 600 plasser. Kirkebygget ble reist etter at den opprinnelige kirken brant natt til 13. juni 1985. Det gamle kirkebygget var en ombygd «tyskerbrakke» som ble vigslet i 1958. Arkitekt for ombyggingen var Alv Erikstad.  Det som skulle være en interimskirke, fikk altså en levetid på 27 år.  Ved brannen i 1985 ble kirkesalen totalskadd, og altertavlen av Henrik Sørensen gikk også tapt.  En menighetsfløy og en kontorbygning ble imidlertid reddet fra brannen.  Kirkeanlegget i dag består altså av en menighetsfløy og en kontorbygning fra 1958, og en ny kirkesal med tilstøtende menighetssal og kirkestue fra 1987.

Altertavle
Det nye alterbildet, «Nattverden», er laget i billedvev av tekstilkunstner Else Marie Jakobsen.

Eksterne lenker 
 
 
 Agderkultur
 Jubileumsskrift om kirken
 Lund menighets hjemmeside
  Kirker i Norge (Kirchen in Norwegen)

Kirker i Kristiansand domprosti
Kristiansands historie
Kulturminner i Kristiansand
Norske kirker fra 1987
Hellemyr kirke

Hellemyr kirke er en arbeidskirke fra 1988 i Kristiansand kommune, Agder fylke.

Byggverket er i betong og leca og har 220 plasser.

Eksterne lenker
 Hellemyr menighet
 

Kirker i Kristiansand domprosti
Norske kirker fra 1988
Rutebok for Norge

Rutebok for Norge er en oversikt over offentlig transport i Norge. Den har periodevis inneholdt tidstabeller, priser, kart og annen essensiell reiseinformasjon. Den inneholdt også under en periode en liste over norske overnattingssteder.

Rutebok for Norge ble først utgitt i 1869 under navnet Norges Kommunikasjoner eller Reiseblad. Den fikk sitt nåværende navn i 1918 da den ble slått sammen med den tilsvarende utgivelsen for jernbanen. Ruteboken ble utgitt ukentlig mellom 1880 og 1932, senere kom den hver fjortende dag.

Siden 1991 ble den utgitt i papirform av Norsk Reiseinformasjon, med fire utgaver i året, senere to. Mellom 1994 og 2005 ble en elektronisk versjon utgitt på diskett og CD-ROM, med samme innhold som papirversjonen. Siden 2003 var den også tilgjengelig på Internett, på www.rutebok.no, men tjenesten ble lagt ned høsten 2017. Fra august 2011 ble reiseplanleggeren utgitt som iPhone App med en versjon tilrettelagt for blinde og svaksynte, samtidig som papirversjonen ble utfaset.

I april 2017 ble Norsk Reiseinformasjon en del av ny-etablerte Entur AS som overtok eierskap av alle tjenester, inkl. Rutebok for Norge.

Rutebok for Norge utga også et kart over Norge, med ruter og rutenummer påtegnet. Kartet utkom som vedlegg til enkelte utgaver av ruteboken.

Gamle rutebøker

Referanser 

Kollektivtrafikk i Norge
Publikasjoner etablert i 1869
1869 i Norge
Feda kirke

Feda kirke er en korskirke fra 1802 på Feda i Kvinesdal kommune, Agder fylke.
Byggverket er i tre og har 300 sitteplasser. Det er oppført av byggmester Axel Lohne.

Kirken ligger ved Fedafjorden på østsiden av utløpet til Fedaelva, med småbåthavna like ved.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Kirker i Kvinesdal
Kulturminner i Kvinesdal
Norske kirker fra 1802
Korskirker i Norge
Kirker i Lister og Mandal prosti