alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
MF «Kvam»


MF «Kvam», er en bilferge bygget i 1977. Fergen går i rutefart for Norled i sambandet Larsnes-Åram-Voksa-Kvamsøya.

Teknisk informasjon
Byggeår: 1977
Bygget av: Bolsønes Verft, Molde (# 247)
Brutto RT: 591
Netto RT: 208
Dødvekttonn: N/A
Lengde: N/A meter
Fart: N/A knop
Personbilkapasitet: 35 (i 2016)
Passasjerkapasitet: 145 (i 2016)
Motor: 5cyl. 2T EV DM (Wichmann Motorfabrikk, Rubbestadneset), 1300 brutto HK

Historie
1977:   Mai: Levert som «Kvam» til HSD, Bergen
1994:   Juli: Ommålt: 839 BT, 257 NT
2001:   Juni: Rederiet omdøpt HSD Sjø AS, Bergen
2006:   Okt: Rederiet fusjonert med Gaia Trafikk Nytt rederinavn: Tide Sjø AS, Bergen
2007:   okt: Rederiet fusjonert med Stavangerske Forblir hetende Tide Sjø AS, Bergen/Stavanger
2007:   des: Rederiet har vunnet ferjeruter i Møre og Romsdal og «Kvam» går nordover for å gå mellom Larsnes-Åram-Voksa-Kvamsøya. Fjernet hengedekk.
2011:   jan: Redieriet omdøpt til Norled.

Relaterte artikler
Andre HSD-eide skip
Flere bilder og multimedia av norske ferger på Commons.

Kilder
www.skipet.no / Per Alsaker
www.hsd.no
www.fjordfaehren.de (tysk/norsk)

Eksterne lenker 
 
 

Norske ferger
Sjøfart i Møre og Romsdal
Tide-skip
HSD-skip
Skip fra 1977
Skip bygget ved Bolsønes verft
Artikler i sjøfart-prosjektet
Melderskin

Dette er en artikkel om fjelltoppen Melderskin i Hordaland. For andre betydninger se Melderskin (andre betydninger)
Melderskin er en fjelltopp i Kvinnherad kommune i Hordaland. Fjellet, som har en høyde på  meter over havet, ligger like bak Baroniet Rosendal. På midten av fjellet er det en liten U-dal der fossen begynner, og U-dalen ligger imellom to fjelltopper.

Navnet stammer fra de norrøne ordene melder, som betyr «korn som blir malt til mel» og skin som betyr glans eller skinn. Betydningen blir da «fjellet med et skinnende snølag på toppen».

Referanser

Eksterne lenker 
 Kart og turbeskrivelse, visitsunnhordland.no

Fjell i Kvinnherad
Fjell over 1000 meter
MF «Os»

MF «Os» er en bilferge bygget i 1978 for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap. Fergen gikk i rutefart for Norled på sambandet Skjeltene-Lepsøya-Haramsøya fram til nedleggelsen av sambandet i desember 2021. Fergen har passasjersalong under bildekk og over bildekk. Den er tilrettelagt med toalett tilpasset handikappede på nedre dekk. Det går heis fra bildekk til både nedre og øvre salonger.

I 1988 fikk «Os» ettermontert et hengedekk, noe som økte kapasiteten til 66 personbiler.

Teknisk informasjon
Byggeår: 1978
Bygget av: Bolsønes Verft, Molde (# 256)
Brutto RT: 590
Netto RT: 307
Dødvekttonn: N/A
Lengde: N/A meter
Fart: N/A knop
Personbilkapasitet: 50 (66 fra 1988)
Passasjerkapasitet: N/A
Motor: 5cyl. 2T EV DM (Wichmann Motorfabrikk, Rubbestadneset), 1300 brutto HK

Historie
1978:   Juni: Levert som «Os» for HSD, Bergen
1988:   Etternontert hengedekk
1996:   Sept.: Ommålt: 838 BT, 252 NT
2001:   Juni: Rederiet omdøpt HSD Sjø AS, Bergen
2006:    Nov: Rederiet slått sammen med Gaia Trafikk. Nytt navn ble Tide Sjø AS, bergen
2007:   Juni: Bygd om til annet fartsområde, fjernet hengedekk m meir, ved Wartsiila på Rubbestadnes
2012:   Jan.: Rederiet omdøpt til Norled.
2018:   Aug.: Ny hovedmotor installert, og oppgraderinger i gir og propellanlegg gjennomført.

Referanser

Kilder
www.skibet.no
www.hsd.no
www.fjordfaehren.de (tysk/norsk)

Eksterne lenker 
 
 

Norske ferger
Sjøfart i Vestland
Tide-skip
HSD-skip
Skip fra 1978
Skip bygget ved Bolsønes verft
Artikler i sjøfart-prosjektet
MF «Skutvik» (1969)

MF «Skutvik», senere MF «Rosendal», nå MF «Michael Joseph I», er en bilferge bygget i 1969 og levert til Vesteraalens Dampskipsselskab for trafikk på ruten mellom Svolvær og Skutvik via Skrova. Fergen gikk i rutefart for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap (HSD) fra 1988 til 1996 med navnet M/F «Rosendal».

Teknisk informasjon
Byggeår: 1969
Kallesignal: N/A
IMO nummer: 6925678
Bygget av: Kaarbøs mek. Verksted, Harstad (# 62)
Brutto RT: 465
Netto RT: 162
Fart: 11 til 13 mil.
Lengde: N/A meter
Personbilkapasitet: 32
Passasjerkapasitet: N/A
Motor: 8cyl. 4T Normo DM (Bergens Mekaniske Verksted, Bergen), 1200 brutto HK

Historie
1969: Juli: Levert som «Skutvik» for A/S Vesteraalens Dampskibsselskab, Stokmarknes
1987: Juli: Omdøpt «Skutvik II»
1988: Januar: Overtatt av Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab, Narvik
1988: Juli: Innkjøpt av HSD, Bergen. Omdøpt MF Rosendal
1996: September: Ommålt: 831 BT, 431 NT
1996: September: Solgt til Jomarias International Corp., Filippinene. Registrert i San Lorenzo, Honduras. Omdøpt «Michael Joseph I»
2005: Fremdeles i fart

Kilder
www.skipet.no / Per Alsaker

Eksterne lenker 
 
 

Norske ferger
Sjøfart i Nordland
OVDS-skip
Vesteraalens Dampskibsselskab
Skip bygget i Norge
Skip fra 1966
Artikler i sjøfart-prosjektet
MF «Stryn» (1975)

MF «Stryn», senere omdøpt til MF «Seimstrand» og nå MF «Rosendal», er en bilferge bygget i 1975. Fergen gikk i rutefart for Norled og ble kjøpt av Torghatten Nord i 2011.

Teknisk informasjon
Byggeår: 1975
Bygget av: Mjellem & Karlsen Verft, Bergen (# 117)
Brutto RT: 497
Netto RT: 234
Personbilkapasitet: 65
Passasjerkapasitet: 
Motor: 5-sylinders 2T DM (Wichmann Motorfabrikk, Rubbestadneset), 1 375 brutto HK

Historie
1975:   Mai: Levert som «Stryn» for Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane, Bergen
1979:   Reg.havn endret til Måløy.
1983:   November: Innkjøpt av A/S Bergen-Nordhordland Rutelag, Bergen. Omdøpt «Seimstrand»
1984:   satt i Ferjesambandet Knarvik - steinestø.
1994:   Ommålt: 768 BT, 258 NT
1998:   Oktober: Innkjøpt av HSD, Bergen. Omdøpt «Rosendal»
2001:   Juni: Rederiet omdøpt HSD Sjø AS, Bergen
2008:   Fremdeles i fart, kjører på strekningen Gjermundshamn–Varaldsøy–Løfallstrand
2010:   Grunnstøtte ved Gjermundshavn den 27. juli. Årsak, teknisk svikt i manøversystemet, ingen personskader.
2010:   Juni/juli går i sambandet Jektevik-Nordhuglo-Hodnanes
2011:  I sambandet Forøy - Ågskardet
2012:   fortsatt i trafikk.

Relaterte artikler
Andre FSF-eide skip
Andre BNR-eide skip
Andre HSD-eide skip
Flere bilder og multimedia av norske ferger på Commons.

Kilder

Eksterne lenker 
 
 

Norske ferger
Sjøfart i Vestland
FSF-skip
Skip fra 1975
Mjellem & Karlsen
Skip bygget ved Mjellem & Karlsen
Artikler i sjøfart-prosjektet
MF «Stord» (1987)

MF «Stord» er en bilferge bygget i 1987 for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap. Fergen går som reserveferje for Norled på sambandet Lavik–Oppedal, tidligere Stavanger-Tau. Før den ble satt inn på Stavanger–Tau, ble det fjernet noen hindringer på dekk for å få plass til flere biler.

Teknisk informasjon
Byggeår: 1987
Bygget av: Ankerløkken Verft Førde A/S, Førde (# 24)
Klasse: Det Norske Veritas +1A1,R15,Car Ferry A,E0,bis 
Brutto RT: 912
Netto RT: 493
Dødvekttonn: 817
Lengde OA: 87,0 meter (Lengde OA=Lengde over alt)
Lengde PP: 76,8 meter (Lengde PP=Lengde mellom pendikulærene)
Bredde: 14,5 meter
Dybde: 7,4 meter
Fart: 15/16 knop
Personbilkapasitet: 90
Trailer kapasitet: 8
Diesel kapasitet: 100 m3
Ballast kapasitet: 140 m3
Ferskvann kapasitet: 124 m3
Passasjerkapasitet: 395
Motor: 8cyl. 2T DM (Wichmann Motorfabrikk, Rubbestadneset), 2700 brutto HK

Historie
1987: Februar: Levert som «Stord» for HSD, Bergen og satt i rute på E39 sambandet Halhjem–Sandvikvåg
1990: Hengedekk fjerna etter lovendring. Kapasiteten sank fra 165 til 140 PBE (Personbilenheter)
1993:   27. aug: En person blir lettere skadet da «Stord» braste inn i fergelemmen på Sandvikvåg.
2001: Juni: Rederiet omdøpt HSD Sjø AS, Bergen
2001: Juni: Rederiet omdøpt HSD Sjø AS, Bergen
2006: November: HSD fusjonerte med Gaia Trafikk, og senere Stavangerske og ble til Tide ASA
2007: Februar: Flyttet til Austevollshella-Hufthamar-Krokeide fordi HSD/Tide mistet sambandet Halhjem–Sandvikvåg i en anbudskonkurranse til Fjord1 Fylkesbaatane
2007: November: Broene mellom Huftarøy og Hundvåkøy åpnes og Austevollshella fjernes som anløpssted
2010: Satt inn i ferjesambandet Stavanger-Tau sammen med MF Bjørnefjord og MF Ullensvang
2012: Januar: Rederiet skifter navn til Norled
2014: Skiftet over til ekstra-ferje i rushtiden til ferjesambandet

Referanser

Kilder 
www.skipet.no / Per Alsaker
www.hsd.no
www.fjordfaehren.de (tysk/norsk)
www.norled.no

Eksterne lenker 
 
 

Norske ferger
Sjøfart i Vestland
Tide-skip
HSD-skip
Skip fra 1987
Skip bygget i Norge
Artikler i sjøfart-prosjektet
MF «Strandebarm»

MF «Strandebarm», nå MV «Jireh», er en bilferge bygget i 1971 for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap. Fergen gikk i rutefart for Norled (tidligere Tide Sjø) på strekningen Langevåg-Buavåg frem til våren 2011. Høsten 2019 ble den solgt til nye eiere i Lagos i Nigeria.  Transporten fra Norge til Nigeria tok et drøyt år, blant annet på grunn av misnøye blant mannskapet som førte fergen.

Historie
1971: Mai: Levert som «Strandebarm» for HSD, Bergen
1996: September: Ommålt: 743 BT, 304 NT
2001: Juni: Rederiet omdøpt HSD Sjø AS, Bergen
2006: November: Rederiet fusjonert med Gaia Trafikk, nytt rederinavn ble Tide Sjø AS, Bergen
2011: Januar: Reserverferje
2012: Januar: Byttet til nytt rederinavn ved årsskiftet til Norled AS
2014: Inn som reserveferje for sambandene Stornes (Harstad) - Bjørnerå (Grytøy) og Grytøy–Bjarkøy–Sandsøy
2019: Solgt til Nigeria. Tatt i arrest av Storbritannia under transport til ny eier. 
2020: Desember: Ankommet Lagos i Nigeria.

Referanser

Kilder
 
 
 
www.hsd.no

Eksterne lenker 
 
 
  Video av MF «Strandebarm» i rute i Sunnhordaland, mars 2012.

Norske ferger
Sjøfart i Vestland
Sjøfart i Troms og Finnmark
Tide-skip
HSD-skip
Skip fra 1971
Norled-ferger
Skip bygget i Norge
Artikler i sjøfart-prosjektet
MF «Ullensvang»

MF «Ullensvang» er en bilferje bygget i 1986 for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap (HSD), senere kjent som Norled etter en fusjon. Fergen ble først bygget for å gå i rute i sambandet Haljem-Sandvikvåg der den gikk i ca. 20 år. Den ble så flyttet over i nabosambandet Våge-Haljem fra 2006 til 2009. I 2010 ble hun flyttet over til Tau-sambandet sammen med søsterskipene  MF «Bjørnefjord» og MF «Stord», og gikk her frem til januar 2013, da hun ble flyttet til Hareid-Sulesund i Møre og Romsdal. I januar 2019 overtok Fjord1 dette sambandet. Ullensvang returnerte da til Hordaland og har gått i sambandet Gjermundshamn - Årsnes siden februar 2019.

Teknisk informasjon 
 Byggeår: 1986
 Bygget av: Ankerløkken Verft Førde AS, Førde (# 23)
 Klasse: Det Norske Veritas +1A1,R15,Car Ferry A,E0,bis
 Brutto RT: 912
 Netto RT: 493
 Dødvekttonn: 817
 Lengde OA: 87,0 meter (Lengde OA=Lengde over alt)
 Lengde PP: 76,8 meter (Lengde PP=Lengde mellom pendikulærene)
 Bredde: 14,5 meter
 Dybde: 7,4 meter
 Fart: 15/16 knop
 Personbilkapasitet: 164
 Trailer kapasitet: 12 + 49 Biler
 Diesel kapasitet: 100 m³
 Ballast kapasitet: 140 m³
 Ferskvann kapasitet: 124 m³
 Passasjerkapasitet: 500
 Motor: 8cyl. 2T DM (Wichmann Motorfabrikk, Rubbestadneset), 2700 brutto HK

Historie 
 1986: Juni: Levert som «Ullensvang» for HSD, Bergen, til sambandet Haljem-Sandvikvåg
 2001: Juni: Rederiet omdøpt HSD Sjø AS, Bergen
 2005: Fremdeles i rederiets flåte
 2006: HSD fusjonerer med Gaia Trafikk under navnet Tide.
 2006: Satt inn i trafikk i Haljem-Våge
 2010: Satt inn i sambandet Stavanger–Tau
 2012: Rederiet skifter navn til Norled
 2015: Satt inn i sambandet Hareid-Sulesund
2019: Satt inn i sambandet Gjermundshavn-Årsnes

Se også 
 Ullensvang (skip)

Eksterne lenker 
 
 
 www.skipet.no / Per Alsaker
 www.hsd.no
 www.fjordfaehren.de  (tysk/norsk)
 www.norled.no

Norske ferger
Sjøfart i Vestland
Tide-skip
HSD-skip
Skip fra 1986
Skip bygget i Norge
Artikler i sjøfart-prosjektet
MF «Vikingen» (1992)

MF «Vikingen» er en bilferge bygget i 1992 for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap. Den går i rute Gjermundshamn-Årsnes for Norled.

Den gikk fra den var ny og frem til 2006 på Hufthamar-Krokeide. Fra 2006 til 2012 var den avløserferge, blant annet på Stavanger–Tau. Fra 2012 har den trafikkert sambandet Gjermundshamn–Varaldsøy–Årsnes over Hardangerfjorden.

«Vikingen» er søsterferge til MF «Hardingen», Fjord1 sin MF «Svanøy» samt MF «Gökçeada I» (tidligere «Honningsvåg»).

Den 10. januar 2016 fikk «Vikingen» motorstopp like etter avgang fra Årsnes. Fergen ble liggende og slå mot land, mens det veltet ut røyk fra maskinrommet. De 34 passasjerene ble evakuert og ingen ble skadet.

Teknisk informasjon
Byggeår: 1992
Bygget av: Slipen mekaniske Verksted AS, Sandnessjøen (# 45)
Brutto RT: 2 631
Netto RT: 844

Lengde: 84 meter
Fart: 15 knop
Personbilkapasitet: 86
Passasjerkapasitet: 399
Motor: 8 syl. 2T DM (Wichmann Motorfabrikk, Rubbestadneset), 3 261 brutto HK

Historie
1992: Juli: Levert som «Vikingen» for HSD, Bergen. Satt inn i ruta Hufthamar-Krokeide
2001: Juni: Rederiet omdøpt HSD Sjø AS, Bergen
2006: Tatt ut av sambandet Hufthamar-Krokeide. I bruk som reserve/avløserferge
2009: Satt inn som reserveferge på Stavanger-Tau
2011: Satt inn som ferge II på Ranavik-Skjersholmane
2011: September satt inn som ferje 1 på Gjermundshamn-Årsnes
2012: Januar: Rederiet skiftet navn til Norled

Referanser

Kilder

Eksterne lenker 
 
 
  Video av MF «Vikingen», april 2013.
 MF «Vikingen» (produktark hos Norled)

Norske ferger
Sjøfart i Vestland
Tide-skip
HSD-skip
Skip fra 1993
Skip bygget i Norge
Artikler i sjøfart-prosjektet
Hertug av Normandie

Hertug av Normadie var en tittel båret av herskeren av det de facto uavhengige hertugdømmet Normandie.

Før Rikard den gode i 996 formelt tok tittelen hertug, bar herskerne av Normandie tittelen «normannernes jarl» eller princeps Nortmannorum.

Normandie ble i 911 gitt til vikinghøvdingen Rollo av den franske kong Karl III. Selv om Normandie formelt var underlagt den franske kongen regjerte hertugen praktisk talt som en uavhengig monark.

I 1204 ble hertugdømmet vunnet av den franske kong Filip II, men de engelske kongene fortsatte å kreve tittelen frem til Paris-traktaten av 1259 hvor Henrik III ble tvunget til å frasi seg tittelen. De franske kongene ga alltid tittelen pair av Frankrike til hertugene, trolig for å markere at landet på den siden av «la Manche» (Den engelske kanal) skulle ansees som fransk. På Kanaløyene er den britiske dronningen uformelt omtalt som «hertugen av Normandie», til tross for at hun er en kvinne. Kanaløyene er de siste gjenværende del av det tidligere hertugdømmet Normandie som har forblitt under styret til den britiske monarken.

Liste over hertuger
Rollo 911-927
Vilhelm I Langsverd 927-942
Rikard I 942-996
Rikard II den gode, 996-1027
Rikard III, 1027–1028
Robert I, 1028–1035
Vilhelm erobreren, både som Vilhelm II av Normandie og Vilhelm I av England 1035–1087
Robert II 1087–1106
Henrik I 1106–1135
Stefan 1135–1144
Geoffrey Plantagenet 1144–1150
Henrik II 1150–1189
Henrik den unge konge, som junior-hertug 1170–1183
Rikard Coeur de Lion (Løvehjerte) 1189–1199
Johan Sans-Terre (Uten land) 1199–1204
Johan 1204–1216
Henrik III 1216–1259, signerte Paris-traktaten av 1259, som anerkjente fransk kontroll på fastlandet.

Referanser

Litteratur 
 Onslow, Richard (1945): The Dukes of Normandy and Their Origin. London: Hutchinson & Co.

Eksterne lenker 
 The Dukes of Normandy, hertugene av Normandie, fra Rolloa til Vilhelm Bastarden
 Nettsted for det britisk monarki om Kanaløyene

Normandie
Normandie
Normandie
Normandie
Normandie
Normandie
Osman I

Osman I  (osmantyrkisk: عثمان, tyrkisk: ʿUthmān, født 1258 i Söğüt, dødsdag tradisjonelt ansett som 1. august 1326 i Bursa) regnes som grunnleggeren av Det osmanske riket og som rikets første sultan.

Liv og virke

Bakgrunn
Han arvet tittelen bey, eller høvding, for landsbyen Söğüt fra sin far, Ertugrul, som døde i 1281. Osman er den som Osmanrikets innbyggere, tyrkerne, kalte seg selv for. Denne betegnelse forsvant etter Osmanerrikets sammenbrudd i det 20. århundre og stiftelsen av Tyrkia.

Osmans far, Ertoghrul, anså seg selv som en vasall og løytnant for sultanen av Iconium.

Herskertid

Da Osman i 1281 var 24 år døde hans far, og han etterfulgte faren som høvding. Etter en beleiring mellom 1288 og 1291 erobret han Karacahisar og lot der byens leder Dursun Fakih utrope seg til herre. År 1299 ble så byene Yarhisar og Bilecik erobret fra Det bysantinske rike, og Osman utropte da sitt rikes selvstendighet fra seldjukkene. Samme år lot han gifte bort sin sønn Orhan med den bysantinske keisers datter Nilüfer (Holofira på gresk)

Osman seiret over den tyrkiske stamme Eskenderum i 1301–1303. Selv hadde Osman allerede i 1299 erklært landets selvstendighet fra det seldjukkiske rike.

År 1301 grunnla han byen Yenişehir, ved det bysantinske fortet der som han da først hadde erobret. Da det seldsjukkiske rike ble oppløst i 1308 utropte Osman sitt rike som arvtaker av den seldjukkiske makt. År 1313 sluttet høvdingen Mihal seg til Det osmanske rike med sine byer Mekece, Akhisar og Göpazari. 

Nå var tyrkerne klare til at påbegynne en beleiring av byene Proussa (nå Bursa) og Nikæa, (nå Iznik). I 1317 overdro Osman overkommandoen for styrkene til sin sønn Orhan.

Død og ettermæle
Osman I døde etter overleveringen i 6. april 1326, kort tid etter at Proussa falt. Men senere forskning mener at han døde allerede i 1324. 

Etter sin død ble han gitt tittelen ghāzī, («kriger av troen») av hans etterfølgere. Når en ny sultan blev kronet, ropte folk, «Måtte han bli like så stor som Osman».

Litteratur

Referanser 

Tyrkias historie
Personer fra Bilecik
Kate Ashfield

Kate Ashfield (født 28. mai 1972 i Birmingham i England) er en engelsk skuespiller mest kjent for sin rolle i filmen Shaun of the Dead.

Ashfield utdannet seg på Rose Bruford College, før hun begynte som skuespiller. For et internasjonalt publikum ble hun først kjent i 2004 gjennom den romantiske zombiekomedien Shaun of the Dead, men hadde allerede da rukket å bli nominert som beste skuespillerinne tre ganger for British Independent Film Awards. I 2000 for The Low Down, i 2001 for Late Night Shopping (som hun vant) og i 2004 for This Little Life. I 2004 vant hun også en Royal Television Society Television Award for sistnevnte film. I 2001 ble hun også utnevnt til en Shooting Star av European Film Promotion.

Eksterne lenker 
 

Engelske skuespillere
Personer fra Birmingham
Fødsler i 1972
Liste over Sør-Koreas presidenter

Sør-Koreas president er landets statssjef. Presidenten blir direkte valgt for en periode på fem år og er landets øverste representant og øverstkommanderende. Statsministeren blir utpekt av presidenten og leder regjeringen, som består av mellom 15 og 30 medlemmer.

Presidentens valgperiode har vært fem år siden 1988. Tidligere var den fire år fra 1948 til 1971 og syv år fra 1971 til 1988.

Presidentresidensen er Det blå huset (Cheongwadae) i Seoul.

Presidenter i eksil (1919–1948)

Republikken Korea (1948–d.d.) 

Noter:
Koreas eksilregjering var en regjering i eksil i Shanghai i Kina. Dagens sørkoreanske statsdannelse mener å være en forlengelse av denne, men eksilregjeringen ble aldri internasjonalt anerkjent.
Hong Jin er også kjent som Hong Myun-hui ().
Heo Jeong (, 1896–1988) var fungerende regjeringssjef fra 26. april til 13. august 1960, etter at opprøret styrtet regjeringen i april 1960.
Etter 16. mai-kuppet i 1961 frem til 1962 hadde Park Chung-hee den reelle makten som formann i Rådet for nasjonal gjenoppbygging. Fra 24. mars 1962 til 17. desember 1963 var han fungerende president.
Var (som statsminister) fungerende president fra 26. oktober til 6. desember 1979
Fra 13. mars til 13. mai 2004 fungerte statsminister Goh Kun (, 1938–) som president

Se også 
 Sør-Koreas politiske system
 Valg i Sør-Korea
 Liste over Sør-Koreas statsministre
 Liste over Koreas monarker
 Generalguvernør av Korea

Eksterne lenker 
 
 Den sørkoreanske presidentens nettsted (engelsk)
 Tidligere presidenter (engelsk)
 Tidligere presidenter (koreansk)

 
Korea, -Sør
Presidenter
Bergen-Hardanger-Voss Billag

Bergen-Hardanger-Voss Billag AS (BHV) ble stiftet 1. januar 1978. Det nystartede selskapet overtok konsesjonene til Bergen-Hardanger Billag, Bergen-Dale-Voss Billag, Voss-Stalheim-Gudvangen Automobillag og konsesjonen som NSB hadde på strekningen Voss-Granvin. Fra 1980 overtok selskapet også Teigdalen Billag.

Selskapet drev bilruter på strekningene Bergen – Hardanger over Kvamskogen (i samkjøring med H.S.D. Bilane), Bergen – Voss over Dale, og strekningen Bergen – Tysse – Eikelandsosen. 

BHV var et velrenommert selskap med gjennomgående høy standard på bussmateriellet. Derfor var de hvitstripete blå bussene populære å leie for selskap og grupper som skulle på tur i inn- og utland. En periode samarbeidet BHV og Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap om turkjøring under paraplyen Unitur, men BHV valgte etterhvert å stå utenfor dette samarbeidet.

Hovedkontoret lå på Kronstad i Bergen, med lokalavdelinger i Arna og kommunene Samnanger, Kvam, Vaksdal og Voss. I tillegg til vanlig rute-, skole- og turkjøring, var BHV involvert i noe godstransport. 

Selv om NSB var største aksjonær i selskapet, klarte de aldri å få full kontroll med det. I 1997 ga de opp og solgte aksjene sine til den nest største aksjonæren, HSD. Som heleid datterselskap skiftet BHV navn til HSD Buss, og etterhvert ble all busstrafikken i HSD-konsernet overført til det «nye» selskapet.

Omgang av selskapets virksomhet
Ved oppstarten i 1978 hadde selskapet 102 busser, 7 lastevogner, 3 kombinertbusser, og 3 andre vogner. Det var i alt 150 heltidsansatte.

Referanser

Eksterne lenker  
 Info frå Bergen Hardanger Voss Billag

HSD
Tidligere norske busselskaper
Kollektivtransport i Vestland
Selskaper etablert i 1978
Selskaper opphørt i 1997
Tidligere transportselskaper i Hordaland
Utviklingsland

Utviklingsland, iblant forkortet til u-land, er en betegnelse for land som ennå ikke har fått en industrialisering. Begrepet utviklingsland har tradisjonelt sammenfalt med begrepet Den tredje verden.

Hva som gjør et land til utviklingsland kan ha flere faktorer, men det finnes en rekke mål for et lands velstand, for eksempel å måle et lands bruttonasjonalprodukt (BNP) pr. innbygger, som beregnes som summen av innenlandsk forbruk og investeringer pluss nettoeksport (= eksport minus import). Svakheten er at det dekker over store inntektsforskjeller.

Et annet og mer omfattende mål er De forente nasjoners (FN) «Indeks for menneskelig utvikling» – Human Development Index (HDI) som bygger på gjennomsnittlig levetid, BNP, utdanningsnivå og andre faktorer.

Bortimot tre fjerdedeler av jordens befolkning lever i utviklingsland. I de fleste av disse landene er det lav levestandard. Generelt sett har mange utviklingsland problemer med befolkningsnød, hungersnød, befolkningsoverskudd, lavt utdannelsesnivå og dyp fattigdom, men begrepet utviklingsland understreker at til tross for store problemer er det land med positive utviklingspotensialer. 

Noen typiske u-land er Moldova i Europa, Etiopia i Afrika, Bolivia i Sør-Amerika, Honduras i Mellom-Amerika, Vanuatu i Oseania og Afghanistan i Asia.

Se også 
 Industriland
 HDI 
 MUL

Utviklingshjelp
NRK Rogaland

NRK Rogaland er NRKs distriktskontor i Rogaland. Hovedkontoret ligger på Ullandhaug i Stavanger. NRK Rogaland har også kontor i Haugesund. Distriktsdirektør er fra 2008 Ragnar Christensen. NRK Rogaland har i dag 60 ansatte og driver daglige radio- og tv-sendinger i tillegg til egen internettside. 

NRK Rogaland 24 ble etablert i 2005, og er en nyhetskanal som har døgnkontinuerlige sendinger. Kanalen sendes på internett og via Lyses TV-portal Altibox.

Eksterne lenker 
 NRK Rogaland
 NRK
 Historia til NRK Rogaland

Rogaland
Kultur i Rogaland