alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Stift Melk

Stift Melk eller Klosteret i Melk er et historisk benediktinerkloster i den østerrikske byen Melk, og er et av verdens meste berømte klostre. Det ligger på en høy klippe ved Donau.

Klosteret ble grunnlagt i 1089, da markgreve Leopold II ga et av slottene sine til benediktinermunkene. Det ble grunnlagt en skole der i det 12. århundre, og klosterbiblioteket ble snart kjent for sin store samling av manuskripter. I tillegg ble det laget mange manuskripter i klosteret.

Dagens imponerende barokkanlegg ble bygget mellom 1702 og 1736, tegnet av arkitekten Jakob Prandtauer. Spesielt imponerende er klosterkirken med freskoer av Johann Michael Rottmayr og biblioteket med sin store samling middelaldermanuskripter.

Klosterskolen eksisterer fortsatt og har idag 900 elever av begge kjønn.

Umberto Eco ga en av hovedpersonene i sin kjente roman Rosens navn navnet «Adso fra Melk», som en hyllest til klosteret og dets berømte bibliotek.

Eksterne lenker 
 

Katolske klostre
Klostre i Østerrike
Benediktinerordenen
22. MTB-skvadron

22. MTB-skvadron var en avdeling i den Kongelige Norske Marine bestående av 6 MTBer i Hauk-klassen. Avdelingen hadde et personell på ca. 150 personer.

I 2004 reddet 22. MTB-skvadron den motorhavarerte HSD-fergen M/F «Vikingen» fra å gå på grunn.

I november 2006 ble 22. MTB-skvadron en del av UNIFIL II – et maritimt FN-bidrag i kystområdet utenfor Libanon som skulle forhindre våpensmugling i området. Fartøyene ble stasjonert i Limassol på Kypros.

Fartøyer 
22. MTB-skvadron omfatter følgende seks MTB-er:
KNM «Jo»
KNM «Stegg»
KNM «Ravn»
KNM «Terne»
KNM «Tjeld»
KNM «Geir»

Det ble planlagt at innen 2010 skulle alle disse MTB-ene byttes ut med seks fartøyer i Skjold-klassen.

Skvadronsjefer
Orlogskaptein Narve Nordanger (2006–)
Kommandørkaptein Helge Martin Tonning

Referanser

Marinen
Artikler i sjøfart-prosjektet
Powermad

Powermad er et speed metal band fra Minneapolis, Minnesota, USA. Bandet har ofte blitt kalt et innovativt og ofte glemt speed metal band. Bandets intrikate gitarriff er kraftig influert av thrash metal band som Metallica og Testament. Vokalist Joel DuBay sin stemme er lett gjenkjennelig med sin blanding av sang og høye skrik.

Historie 
Bandet startet i 1984.

I 1986 ga de ut en EP på plateselskapet Combat Records. Combat Records ga ut demoer med ymse band på den tiden, i en serie de kalte Boot Camp. Demoen inneholder fire låter inkludert Gimme Gimme Shock Treatment som er en coverlåt originalt utgitt av Ramones.

Like etter Boot Camp skrev de under på en kontrakt med Reprise Records og ga ut EP-en The Madness Begins i 1988. EP-en ble etterfulgt av albumet Absolute Power i 1989. Absolute Power er Powermad sitt eneste fullengdealbum per tidlig 2008. Utgivelsen av Absolute Power resulterte i en god del gode kritikker, og en åpningsturné for Overkill i USA. Powermad slo aldri skikkelig igjennom, men utgivelsene deres anses som samleobjekter for samlere av thrash metal og speed metal.

I 2007 startet Powermad igjen etter en pause på godt over 15 år. Et nytt album er under innspilling, men noen utgivelsesdato er ikke nevnt ennå. Powermad opptrådte på Bang Your Head!!! festivalen sommeren 2007 i Balingen, Tyskland.

9. februar 2008 la Powermad ut en lenke for gratis nedlasting av The Madness Begins... og Absolute Power i sin blogg på MySpace.

23. juni 2011 oppdaterte Powermad sin offisielle nettside med et nytt design. I tillegg har de lagt ut en ny single, Soul Descending, som er gjort tilgjengelig som video (YouTube), mov, mp3 og på nettsiden. I den samme oppdateringen opplyser Joel DuBay at Dirk VerBeuren spiller trommer i Powermad.

Bandmedlemmer

Nåværende
Joel DuBay – vokal & gitar (1984–)
Todd Haug – gitar (1984–)
Jeff Litke – bass (1984–)
Dirk VerBeuren – trommer (2011–)

Tidligere
Bill Hill – gitar (1984–1987)
Adrian Liberty – trommer (1984–1990)
John Macaluso – trommer (John Macaluso spilte trommer på albumet Absolute Power. med unntak av Failsafe) (1989)
Dodd Lowder - trommer (2007-2011)

Diskografi

Eksterne lenker 
 

Musikkgrupper fra USA
Opptog

Opptog og parade er navn på festlige og gjerne pyntede rekker av mennesker og kjøretøyer som beveger seg langs en rute, hvor publikum kan stå og se de forskjellige innslagene.

Vanlig forekomst er ved nasjonale (17. mai), internasjonale (1. mai) merkedager eller religiøse høytider. Noen av disse (Carne Vale er blitt til karneval), har fått betydning uavhengig av opprinnelsen.

Innslagene har gjerne vært lenge under planlegging, oppbygging og utførelse – i de mest ekstreme tilfellene i flere år. Paradene kan være årvisse, men noen, som innseilingen av Tall Ships Race-deltakere, vil ikke være på samme dato eller sted hvert år. Temaene kan være faste, som en «blumencorso»(blomsterparade) eller variere over et grunntema. Graden av mekanisering kan variere fra olympisk innmarsj til bil- og motorsykkelparader.

Kjente opptog 
 Mardi Gras-paraden i New Orleans
 Karnevalsparadene i flere byer i Sør-Amerika.
 Helgenparader i katolske land
 Søttendemaitog
 Første maitog og -parader
 Nasjonaldagsparader i flere land

Se også 
 Marsjering
 Prosesjon
 Gravfølge
 Karneval
 Mardi Gras
 Nasjonaldag

Referanser

Eksterne lenker
Uff da!

Uff da! er et norsk uttrykk eller utrop som brukes for å uttrykke følelser når man har sett eller hørt om en vond og/eller uheldig hendelse. Det ble adoptert av norsk-amerikanere på 1800-tallet og brukes i USA den dag i dag.

Under den store emigrasjonen fra Norge på 1800-tallet og fram til tidlig 1900-tall flyttet utallige norske familier til USA i håp om en bedre tilværelse. Vel fremme var det om å gjøre å tilpasse seg dem amerikanske livsstilen så fort som mulig, og når barna var til stede, ble det derfor snakket engelsk. Allikevel klarte ett uttrykk å klore seg fast i talen, nemlig «uff da!». Uttrykket har etter hvert fått store tilhengerskarer blant norsk-amerikanerne i USA, såkalte norskies. Ifølge amerikanerne høres uff da ut akkurat som følelsen det skal uttrykke: et slags irriterende ubehag.

Noen ganger staver amerikanerne det oof-da, oofda, oof-dah, oofdah, huffda, uff-da, uffda, uff-dah, ufda, ufdah eller uf daa.

Man har tilsvarende på andre språk, engelsk oof, nederlandsk oef og tysk uff.

Uttrykket er hovedsakelig utbredt i de øvre nordvestområdene av USA. Her finner man alt fra matvarekjeder til bryggeri, chips og vodka som bærer navnet Uff da på sine produkter.

 Uff-Da Airport, som ligger i Stoughton, Wisconsin
 Uffda Fest!, en årlig begivenhet holdt i Spring Grove, Minnesota
 Uff Da Days, en årlig begivenhet holdt i  Ostrander, Minnesota
 Uffda Day Fall Festival, en årlig begivenhet holdt i  Rutland, North Dakota
 Uff Da Travelers 
 Uff Da Hill Road, Eastsound, Washington
 Northwest Uff Da Lane, Silverdale, Washington
 Uffda Drive, Condon, Montana
 Uffda Road, Whitehall, Montana
 Uffda Lane Northeast, Bemidji, Minnesota

Referanser 

Norske ord og uttrykk
Liste over skoler i Eidsvoll

Liste over skoler i Eidsvoll kommune.

Kommune hadde 2.527 elever i grunnskolen fordelt på sju barneskoler, (1 – 7), to ungdomsskoler, (8 -10) og en kombinert skole, (1 –10) pr. 1. okt. 2006. Kommunen har også en videregående skole.

Videregående skoler
 Eidsvoll videregående skole.
videregående skole med ca. 670 elever

Ungdomsskoler
 Råholt ungdomsskole
Ungdomsskole med 400 elever.

 Vilberg ungdomsskole
Ungdomsskole med ca. 340 elever.

Barneskoler
 Bønsmoen skole
Under rehabilitering.

 Dal skole
Barneskole med ca. 310 elever.

 Eidsvoll Verk skole
Barneskole med ca. 250 elever.

 Finstad skole
Barneskole med ca. 90 elever.

 Langset skole
Barneskole med ca. 180 elever.

 Råholt skole
Barneskole med ca. 370 elever.

 Vilberg skole
Barneskole med ca. 350 elever.

 Ås skole
Barneskole med ca. 175 elever.

Kombinert barne- og ungdomsskoler
 Feiring skole
Barne- og ungdomsskole  med ca. 110 elever.

Andre skoletilbud
 Steinerskolen Eidsvoll

Eidsvoll
Skoler i Eidsvoll
Torstein Owe

Torstein Gottfred Engelhart Hübert Owe (født 19. august 1953) er en lokalpolitiker (sv) fra Eidsvoll. Han sitter som varaordfører i Eidsvoll kommune, og er partiets ordførerkandidat ved kommunevalget i 2007.

Han har tidligere vært både leder og styremedlem i lokallaget. Han er medlem i formannskapet og er også leder av hovedutvalg for skole og barnehage i Eidsvoll. Til daglig jobber han som barnehagestyrer.

Han er også opphavet til rosarussen, som en markering av siste året i barnehagen.

Eksterne lenker 
 Eidsvoll kommune
 Eidsvoll SV

Lokalpolitikere i Eidsvoll
SV-politikere i Akershus
Personer fra Eidsvoll kommune
Fødsler i 1953
Gurskøya

Gurskøy er ei øy i Herøy og Sande kommuner, Møre og Romsdal. Den har et areal på  km². Det høyeste fjellet på Gurskøya er Sollida, 661 meter over havet. Innbyggertallet pr 1. januar 2021 er . Av disse bor  i Herøy og 1 991 i Sande. Tettsteder etter SSB sin definisjon er Larsnes (629 innb.), Moltustranda (467 innb.), Dragsund (380 innb., herav 372 på Gurskøya), Tjørvåg (364 innb.), Leikong (337 innb.) og Haugsbygda (273 innb.).    

I øst er det bro (Dragsundbrua) fra Gurskøya til Hareidlandet. I nord er øya knyttet til øyene i Ytre Herøy med utfyllinger og broer. Via Hareidlandet og Eika i Ulstein er øya knyttet til fastlandet (Ørsta/Volda) med undersjøisk tunnel. I sør går det ferje (Årvik – Koparnes) til fastlandet (Vanylven). Det går også ferje fra Larsnes til fastlandet (Åram i Vanylven) og til øyene i Sande (Kvamsøya og Voksa/Sandsøya).

Referanser 

Øyer i Herøy (Møre og Romsdal)
Bosetninger i Herøy (Møre og Romsdal)
Atløyna

Atløyna (også kalt Atløy) er ei øy i Askvoll kommune i Vestland fylke, nord for munningen av Dalsfjorden. Den har et areal på .

Kirka på Atløy, Vilnes kirke, er fra 1674, etter som den som var før brant ned i 1673 etter et lynnedslag. Det sies at når de gravde opp gulvet som hadde vært før så fant de mange skjelettrester fra mennesker, som regnes som å være en vikingegrav.

Atløy har trolig fått navnet etter Atle Jarl etter slaget med jarlen Håkon Grjotgarson. De to jarlene møttest i et stort slag i Stavenesvågen i Askvoll. Her falt Håkon Grjotgardsson og Atle jarl fikk også livstruende sår og døde litt senere på en gård på Atløy.

Referanser 

Øyer i Askvoll
Bosetninger i Askvoll
Nordøyane

Nordøyane er ei øyrekke i Møre og Romsdal. De ligger i Giske kommune og Ålesund kommune på nordre Sunnmøre og ytre Romsdal. Den omfatter disse øyene fra nord til sør:

I Ålesund kommune bor 2732 innbyggere (4% av kommunens innbyggere) på disse øyene:
 Harøy
 Fjørtofta 
 Flemsøya (også kalt Skuløya eller Longva)
 Haramsøya
 Lepsøya

I Giske kommune med 8398 innbyggere fordelt på disse øyene som også utgjør hele kommunen:
 Vigra
 Valderøy
 Giske
 Godøy

Avgrensinga i sør er Breisundet. 

Betegnelsen Nordøyane brukes særlig om de store øyene i tidligere Haram kommune. Øyene i Giske kommune, som er nærmest Ålesund sentrum, har fergefri fastlandsforbindelse med Ålesund mens de andre er knytta sammen med bilferger og hurtigbåter. Den planlagte Nordøyvegen skal forbinde de nordligste øyene med fastlandet via bro og tre undersjøiske tunneler.

Sørøyane er øygruppen sør for Ålesund, med blant annet Hareidlandet, Gurskøya og Runde. Mens Sørøyane er relativt fjellrike, er Nordøyane til dels flate og har relativt store gårder.

Referanser 

Øyer i Ålesund
Øygrupper i Norge
Ali Hassan al-Majid

Ali Hassan al-Majid (født 1941, død 25. januar 2010), også kjent som «Kjemiske Ali», var en fetter  til den irakiske diktatoren  Saddam Hussein. Majid var aktiv i styringen av Irak frem til Irak-krigen i 2003 og ansvarlig for folkemordkapanjene mot Iraks kurdiske befolkning.  Han var ansvarig for invasjonen av Kuwait i perioden 1990–1991 og var også guvernør i Kuwait i noen måneder i 1991.

Al-Majid er mest kjent for sin rolle i en rekke felttog mot den kurdiske  regionen i Nordirak i perioden 1987–1988. Disse kampanjene, som  er blitt stemplet som folkemord, hadde kodenavnet  Anfal (krigsbytte). De omfattet massakrer på  mer enn hundre tusen  sivile  og fullstendig  ødeleggelse av mere enn to tusen kurdiske  landsbyer så vel som enkelte større byer.  

Al-Majid fikk sitt tilnavn kjemiske Ali på grunn av den  systematiske bruken av stridsgasser i anfalkampanjene, og fordi han i mars 1988 ga ordre om et gassangrep  på   byen  Halabja  som etterlot seg mere enn 5000 døde, hovedsakelig sivile,  og  ytterligere titusener skadde og traumatiserte kurdere.

Det ble rapportert at han omkom i et amerikansk bombeangrep den 7. mars 2003, men dette viste seg å være ukorrekt da han den 21. august 2003 levende ble tatt til fange av amerikanske styrker i Irak.

Den 24. juni 2007 ble han dømt til døden ved henging for sin rolle i anfalkampanjene mot iraks kurdere. I desember 2008  fikk han en ny dødsdom for undertrykkelsen av sjiabefolkningen  i Sørirak etter opprøret  i 1991 og i mars 2009 ble han for tredje gang dømt til døden, denne  gangen for massemord på sjiitter i Bagdad i 1999. 

I januar 2010 fikk han  sin fjerde dødsdom, for gassangrepet i Halabja i 1988.  Om morgenen 25. januar ble han hengt.

Eksterne lenker 
 

Irakere
Personer fra Tikrit
Fødsler i 1941
Dødsfall i 2010
Baltika

For bryggeriet, se Baltika (bryggeri)

Baltika, engelsk Baltica, var en sammensatt  kontinentplate og etter hvert et kontinent som opstod for anslagsvis 2,5 milliarder år siden, men i flere steg med sammenføyning av mange ulike småplater over mange hundre millioner år i første halvdel av proterozoikum. Baltika var blant kjerneplatene i Jordens første superkontinent, Columbia, og hang i svært lang tid sammen med den nordamerikanske Laurentia-platen via Grønland. Men Baltika rev seg løs fra superkontinentet Rodinia i ved overgangen til kambrium. I devon støtte den igjen sammen med Laurentia og dannet et middels stort superkontinent – Old Red-kontinentet (Euramerika). Baltika samsvarer med dagens Skandinavia og Baltikum, og begrepet brukes av og til om hele det østeuropeiske kraton inklusive dagens Hviterussland Ukraina og Russland øst til Ural. I 80-85 prosent av kontinentets eksistenstid har det hengt fysisk sammen med Grønland og Nord-Amerika, men ikke i dag.

De restene av platen som idag ligger oppe i dagen, kalles det Baltiske skjold og utgjør grunnfjellet i Norge, Sverige, Finland, Karelen og Kolahalvøya. Mot vest grenser Baltika til den kaledonske fjellkjede, som er noe yngre. De eldste bergartene i Norge finnes i Lofoten og Øst-Finnmarks grunnfjellsområde og er mer enn 2800 millioner år gamle, mens Kolahalvøya og Finland har enda eldre grunnfjell. Lenger mot sør og øst dekkes Baltika av et dekke av yngre bergarter og sedimenter og her danner Baltika en idag underjordisk plattform.

Baltika gjennomgikk minst tre sykler av fjellkjededannelse og dannelse av ny jordskorpe.

Paleogeografi
 ~1,8 milliarder år siden, Baltika var del av superkontinentet Columbia.
 ~1,5 milliarder år siden, Baltika og Arctica var del av superkontinentet Nena.
 ~1,1 milliarder år siden, Baltika var del av superkontinentet Rodinia.
 ~750 millioner år siden, Baltika var del av superkontinentet Protolaurasia.
 ~600 millioner år siden, Baltika var del av superkontinentet Pannotia.
 ~Kambriumtiden, Baltika var et selvstendig kontinent.
 ~Sen ordovicium, Baltika kolliderte med Avalonia 
 ~Devontiden, Baltika kolliderte mot Laurentia, og det nye superkontinentet Euramerica ble dannet.
 ~Permtiden, alle kontinenter kolliderer og superkontinentet Pangaea dannes. I øst kolliderer Baltika mot Siberia.
 ~Triastiden, Baltica og Sarmatia kolliderer.
 ~Juratiden, Pangaea gjennomgikk riftdannelse og det ble dannet to superkontinenter: Laurasia og Gondwana. Baltika var del av superkontinentet Laurasia.
 ~Krittiden, Baltika var del av superkontinentet Eurasia.
 ~I dag er Baltika del av superkontinentet Eurasia, som er i ferd med å kollidere med Afrika og danne det framtidige Eurafrasia.

Eksterne lenker 
 Kart som viser Arktika-kontinentet med Laurentia, Siberia (Angaraland) og Baltica for 2 mrd år siden - Russian Journal of Earth Sciences (WDCB).
 Cocks, L Robin M, og Torsvik, Trond H: «Baltica from the late Precambrian to mid-Palaeozoic times: The gain and loss of a terrane’s identity», i Earth-Science Reviews, nr 72, 2005, side 39-66.

Paleogeografi
Historiske kontinenter
Europas geologi
Resesjon

En resesjon (eller nedgang, tilbakegang) er i makroøkonomi normalt definert som et fall i et lands bruttonasjonalprodukt (BNP) i to eller flere påfølgende kvartaler. Resesjoner fører ofte med seg økende arbeidsledighet og enten fallende eller sterkt økende priser (deflasjon eller stagflasjon). Et av trekkene som sentralbankene bruker for å forsøke å motvirke resesjoner, er å skru opp renten i oppgangstider, for å redusere økonomisk vekst til et nivå som er forsvarlig, og å skru ned renten i nedgangstider, for å stimulere økonomien.  

En langvarig eller særlig alvorlig resesjon blir kalt en depresjon. Den mest kjente depresjonen fulgte i kjølvannet av børskrakket på Wall Street i USA i 1929. Denne blir kalt den store depresjonen.

Det finnes flere typer resesjoner: I en V-formet resesjon vil økonomien synke mye en periode, for så å øke igjen. Det regnes som den normale typen resesjon. I en U-formet resesjon, vil økonomien være dårlig i en lengre periode før den øker til samme nivå. I en W-formet resesjon vil økonomien synke en periode, deretter øke mye, før den får en ny smell. Det kalles gjerne «dobbeldip». I en L-formet resesjon synker økonomien, og stagnerer på et lavere nivå.

Referanser 

Makroøkonomi
Nils Olav

Nils Olav (III) er en kongepingvin med tilhørighet i  Edinburgh Zoo i Skottland. Han ble i 2016 forfremmet til brigader.

Historien om Nils Olav starter alt i 1913, da nordmannen Edward Theodore Salvesen (1857–1942), sønn av Christian Salvesen, ga en kongepingvin i gave til Edinburgh Zoo og donerte penger, slik at dyrehagen kunne utvikle sin egen kongepingvinkoloni.

Rolle i militæret
Da Hans Majestet Kongens 3. Gardekompani besøkte Edinburgh Military Tattoo i 1961 for et drillstevne, ble en løytnant med navn Nils Egelien veldig interessert i Edinburgh Zoos pingvinkoloni. Da Garden nok en gang kom tilbake til Edinburgh i 1972, arrangerte Nils Egelien slik at troppen kunne adoptere en pingvin. Pingvinen som de adopterte ble gitt navnet Nils Olav til ære for Nils Egelien, og Kong Olav V.

Nils Olav ble tildelt militærgraden visekorporal og har etter dette blitt forfremmet hver gang Garden har deltatt på Edinburgh Military Tattoo. I 1982 ble han forfremmet til korporal og så forfremmet til sersjant i 1987. Nils Olav døde kort etter denne forfremmelsen.

Arvtageren fikk navnet Nils Olav II, en to år gammel stedfortreder. Han ble forfremmet til stabssersjant i 1993. Og den 18. august, 2005, ble han forfremmet til Honourable Regimental Sergeant Major, den høyeste underoffisersgraden i Skottland. Han ble også den første pingvinen til å bære denne tittelen i den norske hæren.

I samme tidsrom ble en 1,2 meter høy bronsestatue, utført av billedhuggeren Øystein Bernhard Mobråten fra Kongsberg gitt i gave til Edinburgh Zoo. Statuens inskripsjon anerkjenner Garden og Edinburgh Military Tattoo. Det står også en tilsvarende statue ved Huseby leir i Oslo.

I forbindelse med 3. Gardekompani sitt bidrag under Edinburgh Military Tattoo fredag 15. august, 2008, ble Nils Olav II slått til ridder, av den britiske generalmajoren Euan Loudon. Pingvinen tituleres nå sir Nils Olav.

En tredje pingvin, Nils Olav III, tok over navnet et sted mellom 2008 og 2016. Ved 3. Gardekompani sitt besøk til Edinburgh i 2016 ble Nils Olav forfremmet til brigader i en seremoni som over 50 medlemmer av garden deltok i.

Referanser

Eksterne lenker
 Sir Nils Olav. Edinburgh Zoo
 BBC News
 The Scotsman
 Forsvarets artikkel

Berømte dyr
Militære dyr
Maskoter
Hans Majestet Kongens Garde
Pingviner
Master Ferries

Master Ferries var et ferjerederi som har hatt ferjedrift på ruten Kristiansand – Hanstholm. Rederiet ble grunnlagt i 2005, og ble 1. januar 2008 fusjonert med Fjord Line.

Tidligere skip 
«Master Cat» (Nå Fjord Cat gikk til 2008 på ruten Kristiansand – Hanstholm i sommerhalvåret for Fjord Line)

Referanser

Norske rederier
Selskaper etablert i 2005
2005 i Norge
Artikler i sjøfart-prosjektet
Onøya

Onøya er ei øy i Lurøy kommune i Nordland. Tettstedet nord på øya huser kommunesenteret. Det høyeste punktet på øya er Stokkviksfjellet på 192 moh.

Arealet er 7,7 km². Øya hadde 311 innbyggere i 2001. 

I tillegg til bruforbindelse nordover til Lurøya, har Onøya fergesamband til Stokkvågen på fastlandet og til Solvær lenger vest.

Referanser 

Øyer i Lurøy
Fergesteder i Nordland
Nordlandsekspressens anløpssteder
Demokratisches Forum der Deutschen in Rumänien

Demokratisches Forum der Deutschen in Rumänien (DFDR) (rumensk: Forumul Democrat al Germanilor din România, FDGR) er et politisk parti som representerer den tyske minoriteten i Romania. Partiet ble grunnlagt i 1989. Klaus Johannis har vært partileder siden 2001.

Som følge av den rumenske minoritetslovgivningen har partiet siden kommunismens fall vært representert i parlamentet med en representant. Alle statlig anerkjente minoriteter er sikret representasjon i parlamentet.

Partiet representerer alle tyskspråklige folkegrupper i Romania, det vil si Siebenbürgen-saksere, Banat-schwabere, Sathmar-schwabere, Bukowinatyskere, Siebenbürgen-landlere, zipsere og Regatstyskere («Regat» betegner det rumenske territoriet frem til første verdenskrig, i motsetning til det senere «Stor-Romania»).

I 2000 vant DFDR betydelig politisk innflytelse. Partiets kandidat, Klaus Johannis, ble valgt til borgermester i storbyen Hermannstadt (Sibiu), provinshovedstad med over 150 000 innbyggere. I 2004 fikk partiet 60,43 % av stemmene til byrådet og har dermed absolutt flertall i byen. Dette til tross for at den tyske befolkningen i byen bare utgjør i underkant av 2 %. I provinsparlamentet for Sibiu (ansvarlig for rundt en halv million innbyggere) er det tyske partiet største gruppe, med 11 av 33 seter.

DFDR har markert seg som et europavennlig parti med gode kontakter, og nyter stor respekt også blant etniske rumenere. Partiet har også ryddet opp i offentlig forvaltning.

Det tyske partiet har etter 2004 også stilt borgermestene i byene Mediaș (Mediasch), Cisnădie (Heltau) og i enkelte landsbyer i Satu Mare (Sathmar). Til sammen har partiet åtte borgermestre.

Partiets leder og mest kjente politiker, Klaus Iohannis, ble høsten 2009 lansert som statsministerkandidat av opposisjonen i Romania, bestående av det sosialdemokratiske partiet, det liberale partiet, det ungarske demokratiske partiet og gruppen av nasjonale minoriteter. I 2014 ble Iohannis valgt til Romanias president.

Kjente politikere 

 Martin Bottesch (parlamentspresident for provinsparlamentet i Sibiu)
 Ovidiu Ganț (medlem av det rumenske og det europeiske parlamentet)
 Klaus Iohannis (president, tidligere borgermester i Sibiu/Hermannstadt)
 Paul Philippi (teolog og æresformann for DFDR)
 Daniel Thellmann (borgermester i Mediaș/Mediasch)
 Johann Krech (borgermester i Cisnădie/Heltau)
 Wolfgang Wittstock (journalist og tidligere medlem av det rumenske parlamentet)

Eksterne lenker 
 http://www.dri.gov.ro

Politiske partier i Romania
Politiske partier etablert i 1989
1989 i Romania
Atle Pedersen

Atle Koppang Pedersen (født 29. juli 1964 i Larvik) er en norsk tidligere syklist. Han var profesjonell i perioden fra 1988 til 1993. I 1990 vant han 8. etappe av Vuelta a España. Han deltok i Tour de France i 1991, men fullførte ikke.

I 1985 og 1986 ble han Norgesmester i landeveissykling. Han deltok under sommer-OL for Norge i 1988 i Seoul med 13.-plass på landeveisrittet.

Pedersen har av og til fungert som ekspertkommentator under Eurosport Norges sykkelsendinger.

Familie 
Han er lillebror til syklisten Dag Erik Pedersen, og sønn av sykkelpresident og skøytepresident Odd Pedersen.

Eksterne lenker 
 

Norske syklister
Norske landeveissyklister
Norske sportsjournalister
Norgesmestere i fellesstart
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1988
Syklister under Sommer-OL 1988
Personer fra Larvik kommune
Fødsler i 1964
Kongepokalvinnere i sykkelsport