alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Simen Agdestein

Simen Agdestein (født 15. mai 1967 i Asker) er en norsk sjakkspiller og tidligere fotballspiller på eliteserienivå og på landslaget. Han ble for første gang norgesmester i 1982 (som 15-åring), og ble i 1985 utnevnt til stormester (GM).

Sjakkspilleren 
Siden midten av 1980-tallet ble Agdestein regnet som Norges og Nordens sterkeste sjakkspiller. Han dominerte både NM og Nordisk mesterskap i sjakk.

I 1986, da han var 19 år, endte Agdestein som nummer 2 i junior-VM i sjakk, bak Walter Arencibia, men foran Jevgenij Barejev, Viswanathan Anand og Jeroen Piket.

Når Agdestein spiller med hvite brikker, viser han en preferanse for dronningbondeåpninger, mens han med sorte brikker foretrekker spansk åpning, hollandsk åpning og halvåpent spill. 

Agdestein har – tross mange gode turneringsresultater – aldri helt klart å bryte seg inn i den øvre verdenseliten. På FIDE-listen for januar 1993, hadde Agdestein en Elo-rating på 2630. Per november 2014 er hans rating 2626. 

Agdestein har vært lærer og trener for Magnus Carlsen på Norges Toppidrettsgymnas i Bærum. Han skriver også sjakkspalten i VG. Agdestein har blitt norgesmester for senior sju ganger.

I 2021 ble Agdestein valgt til president i Norges sjakkforbund.

Fotballkarrieren 
Agdestein var også en dyktig fotballspiller. Han spilte for  i åtte sesonger, og fikk også åtte  for Norge før en kneskade tvang ham til å legge opp.

Øvrig 
Han har også vist seg å være en habil danser i danseprogrammet Skal vi danse på TV 2. Han har også deltatt i en norsk oppsetting av musikalen Chess.

Simen Agdestein var tidligere gift med Marianne Aasen, stortingsrepresentant for Arbeiderpartiet.

Agdesteins svigerinne er stortingsrepresentant Elin Agdestein.

Bibliografi 
 Sjakkvidunder: Hvordan Magnus Carlsen ble verdens yngste stormester, Kom Forlag 2005, ISBN 82-92496-21-1
 Simens sjakkbok, Gyldendal 1997, ISBN 82-05-25146-0
 Sjakkleksjoner med Simen Agdestein (m/Knut Jøran Helmers), 1987, ISBN 82-496-0064-9

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Presentasjon på LynFotball.net (1984-92) 
 Presentasjon i Rune Djurhuus' stormestergalleri 

Norske stormestere i sjakk
Norgesmestere i sjakk
Nordiske mestere i sjakk
Sjakkolympiadedeltagere
Deltagere i Arctic Chess Challenge
Norske fotballspillere
Norske landslagsspillere i fotball for herrer
Fotballspillere for Lyn Fotball
Fotballspillere for Asker Fotball
Skal vi danse-deltakere
Personer fra Asker kommune
Norske sjakkspillere
Amund Sjøbrend

Amund Martin Sjøbrend (født 1. desember 1952 i Sør-Odal) er en norsk tidligere skøyteløper. Han var en av de sagnomsuste fire «S»-ene. (De øvrige var Sten Stensen, Jan Egil Storholt og Kay Stenshjemmet). Sjøbrend tilhørte landslagstroppen mellom 1974 og 1981. Han tok i alt sju distanseseire i internasjonale mesterskap og er en av de få løperne i nyere tid som har seire på alle de fire «klassiske» mesterskapsdistansene. Han representerte Slåstad IL, Hamar Idrettslag og ASK.

I sitt første internasjonale seniormesterskap – EM i Eskilstuna i 1974 – overraska han alle ved å vinne 500 og 1500 m og bli nr. 3 på 5000 m. På  ble svensken Göran Claeson for sterk og tok hjem tittelen med knappest mulig margin (0,023 poeng). I VM i Inzell senere på året fikk Sjøbrend problemer med den fuktige lufta og kollapset på 5000 m.

I 1975 ble Sjøbrend norgesmester, men i sesongene 1976 til 1980 kom han noe i skyggen av de andre S-ene selv om han tok flere distanseseire i internasjonale mesterskap. OL i 1976 ble ingen suksess, da de skiftende isforholda gjorde det umulig for ham å være med i medaljekampen på 5000 og 10 000 m. I OL-sesongen 1980 endte han med å bli overtrent og kvalifiserte seg ikke for deltakelse. Han kom imidlertid i form senere i sesongen og ble nr. 4 i VM.

Sesongen 1980/81 ble Sjøbrends beste sesong og den siste i den internasjonale eliten. I januar ble han europamester i Deventer, og 15. februar ble han den andre norske verdensmesteren på Bislett – i en stor tvekamp med Kay Stenshjemmet. Stenshjemmet lå lenge an til å ta tittelen, men sprakk på sisterunden på 10 000 m, og Sjøbrend ble mester med en margin på 2,1 10 000 m-sekunder. 

Sjøbrend satte fire norske rekorder (1500 m, 3000 m, 5000 m).

I 1981 ble Sjøbrend tildelt Oscarstatuetten for sesongens største skøytebragd.

Hans datter, Julie Berg Sjøbrend, ble tatt ut til å representere Norge under Vinter-OL for ungdom 2020 i hurtigløp på skøyter i Sveits med Lausanne som vertsby, men med den gamle OL-byen, St. Moritz som vertsby for skøyteøvelsene i hurtigløp.

Personlige rekorder

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
  Amund Sjøbrend på www.ISU.html.infostradasports.com sine nettsider. (distanseresultater)
  Amund Sjøbrend på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
 
 
 

Norske skøyteløpere
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Europamestere i skøytesport
Kongepokalvinnere i hurtigløp på skøyter
Norgesmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1976
Skøyteløpere under Vinter-OL 1976
Deltakere for Norge i allround-VM på skøyter
Skøyteløpere for Hamar Idrettslag
Skøyteløpere for Aktiv Skøyteklubb
Personer fra Sør-Odal kommune
Artikler i skøytesportprosjektet
Vebjørn Rodal

Vebjørn Rodal (født 16. september 1972 i Berkåk) er en norsk tidligere mellomdistanseløper, og olympisk mester. Han var medlem av Oppdal FIK.

Rodal er en av Norges fremste friidrettsutøvere gjennom alle tider. Han vant OL-gull på 800 meter i 1996 med ny norsk rekord på tiden 1.42,58. Dette var også olympisk rekord på distansen frem til David Rudisha fra Kenya løp inn til ny verdensrekord og olympisk rekord 9. august 2012 i Sommer-OL i London med tiden 1.40,91. 

Rodal ble tildelt Olavstatuetten i 1995. I 1996 fikk han Stiftelsen Morgenbladets gullmedalje, Fearnleys olympiske ærespris og Sportsjournalistenes statuett som «årets idrettsnavn» i Norge.

Han tok bronse på 800 meter i VM 1995, og sølv på samme distanse i EM 1994. Rodal er norsk mester åtte ganger, seks ganger på 800 meter og to ganger på 1500 meter.
 I 1992 ble han tildelt kongepokalen.

Han var norsk flaggbærer i sommer-OL 2000 i Sydney, hvor han også deltok. Der kom han på sjuendeplass i sin semifinale på 800 meter, og nådde ikke finalen. 

Han la opp høsten 2000 grunnet fysisk slitasje og manglende motivasjon. Han uttalte også at han hadde nådd et metningspunkt og at det dårlige resultatet i OL i Sydney var en medvirkende årsak.

Den 14. desember 2016 gikk han inn i trenergruppen i den norske fotballklubben Rosenborg Ballklub. Rodal jobbet med hurtighet, akselerasjon og respons hos spillerne. Han var engasjert av Rosenborg til 2019. 

Rodal er gift, far til tre, blant annet tvillinger og bosatt i Trondheim. Han er utdannet diplomøkonom fra Trondheim Økonomiske Høgskole og ansatt i Telenor. Fra 2010 er Rodal ekspertkommentator for NRK.

Den 13. september 2019 ble det avduket en statue av Rodal på Berkåk, modellert av Bjørn Sørvang Hansen.

NM-medaljer

Se også 
 Norske rekorder i friidrett
 Liste over norske idrettspersoner på sokkel

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske mellomdistanseløpere
Norske økonomer
Olympiske mestere for Norge
VM-bronsemedaljevinnere i friidrett for Norge
Norgesmestere i friidrett
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1992
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1992
Medaljevinnere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1996
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1996
Deltakere for Norge under Sommer-OL 2000
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 2000
Deltakere for Norge under VM i friidrett 1995
Deltakere for Norge under VM i friidrett 1997
Kongepokalvinnere i friidrett
Vinnere av Fearnleys olympiske ærespris
Ekspertkommentatorer (sport)
Personer tilknyttet Telenor
Personer fra Rennebu kommune
Deltakere for Norge under EM i friidrett 1994
Deltakere for Norge under EM i friidrett innendørs 1998
EM-sølvmedaljevinnere i friidrett for Norge
Egil Danielsen

Egil Danielsen (født 9. november 1933 i Hamar, død 29. juli 2019) var en norsk spydkaster som representerte Hamar IL.

Egil Danielsen vant gull den 26. november i Sommer-OL 1956 i Melbourne med et kast på 85,71 meter, den gang verdensrekord. Han tok sølv i europamesterskapet 1958, og ble norgesmester i spydkast fem år på rad (1953–57).

For sin prestasjon i Melbourne 1956 ble han tildelt Morgenbladets gullmedalje, Sportsjournalistenes statuett  som «årets idrettsnavn» og Fearnleys olympiske ærespris.

Medaljer i norske mesterskap

Se også
 Liste over norske idrettspersoner på sokkel

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 

Personer fra Hamar kommune
Norske spydkastere
Olympiske mestere for Norge
Olympiske mestere i spydkast
Norgesmestere i friidrett
Medaljevinnere under Sommer-OL 1956
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1956
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1956
Deltakere for Norge under Sommer-OL 1960
Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1960
Vinnere av Fearnleys olympiske ærespris
Friidrettsutøvere for Hamar Idrettslag
Deltakere for Norge under EM i friidrett 1954
Deltakere for Norge under EM i friidrett 1958
EM-sølvmedaljevinnere i friidrett for Norge
Oscar Mathisen

Oscar Wilhelm Mathisen (født 4. oktober 1888, død 10. april 1954) var en norsk skøyteløper som representerte Kristiania Skøiteklubb.

Oppvekst 
Oscar Mathisen vokste opp i arbeiderbydelene Vaterland og Vika i Kristiania, som den yngste av syv søsken. Broren Sigurd deltok i VM fra 1902, og ble verdensmester 19 år gammel i 1904. Oscar startet i løp så snart familien fikk råd til to par skøyter, og slo nesten umiddelbart igjennom. Oscar måtte pantsette premier for å klare seg økonomisk, og da pantelåneren utlyste premiene for salg, ble skøyteløperen diskvalifisert for profesjonalisme. Han brukte karantenesesongen 1911 til å tilegne seg ny svingteknikk, introdusert av russerne i 1910.

Meritter

Personlige rekorder

Popularitet og tragedie 
Nivåhevningen som følge av konkurransen mellom Mathisen og russerne, samt Oscars enorme popularitet i Norge, «gjenreiste» skøytesporten etter en nedgangsperiode i begynnelsen av århundret. Oscar Mathisen utga selvbiografien Mitt livs løp i 1946. I 1954 skjøt og drepte han sin kone, Sigrid Mathisen, etter at hun lenge hadde vært mentalt syk. Like etterpå tok han sitt eget liv med samme våpen. Dagbladet var den eneste avisen som skrev om de faktiske forhold, noe som skapte stort oppstyr på den tiden.

Anerkjennelse 
Utenfor Frogner stadion er det reist en statue av Oscar Mathisen, utformet av Arne Durban. Den ble avduket 13. februar 1959. De årlige Oscarløpet og Oscarstatuetten ble instituert til hans ære.

Stavanger har hedret ham med Oscar Mathisens gate som ligger på Tjensvoll.

Referanser

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 
 Digitalt fortalt: «Bobby is in town» (skrevet av Per Olav Torgnesskar, ABM-utvikling) (besøkt 11. mars 2012)
 
 
 Oscar Mathisen-dagboka på www.ortygia.no
 Rekordenes rekord er 100 år. NRK

Fødsler i 1888
Dødsfall i 1954
Norske skøyteløpere
Norske stupere
Norske forfattere av erindringsbøker
Verdensmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Europamestere i skøytesport
Norgesmestere i hurtigløp på skøyter – Allround
Deltakere for Norge i allround-VM på skøyter
Tidligere verdensrekordholdere i hurtigløp på skøyter
Skøyteløpere for Oslo Skøiteklub
Personer fra Oslo
Artikler i skøytesportprosjektet
Fransk Guyana

Fransk Guyana (fransk: Guyane eller Guyane française), tidligere kalt Cayenne, er et fransk oversjøisk departement og region med ca.  innbyggere. Det administrative senteret, Cayenne, har ca. 60 000 innbyggere. Fransk Guyana ligger ved den karibiske kysten i Sør-Amerika, og grenser til Surinam og Brasil.

I Fransk Guyana finner man blant annet Centre spatial guyanais og Djevleøya.

Styre 
Administrasjonen består av en prefekt og et råd (Conseil Général) med 16 medlemmer. De blir valgt i direkte valg for seks år. Fransk Guyana sender en representant til Frankrikes nasjonalforsamling og en representant til Frankrikes senat. Det viktigste partiet er det sosialistiske partiet, Parti socialiste guyanais.

Administrativ inndeling 
Administrativt er Fransk Guyana delt inn i to arrondisementer, Cayenne og Saint-Laurent-du-Maroni, og 22 kommuner.

Økonomi

Se også 
Kommuner i departementet Fransk Guyana

Referanser

Eksterne lenker 
 

Franske oversjøiske områder
Stater og territorier etablert i 1946
1946 i Sør-Amerika
New Delhi

New Delhi (hindi: , punjabi: ; urdu: )  er hovedstaden i India. Byen har et areal på 42.7 km², og et innbyggertall på 249 998 (2011). New Delhi ligger i storbyområdet Delhi, og er et av elleve distrikter innenfor det nasjonale hovedstatsområdet Delhi. Det er hovedstaden for både den indiske regjeringen og myndighetene i Delhi.

Byen ble tegnet av de ledende britiske arkitektene Edwin Lutyens og Herbert Baker, og er kjent for sine mange landemerker. Lutyen la vekt på å legge gatenettet slik at de historiske minnesmerkene i gamlebyen er lette å oppsøke. En bred bulevard fører mellom ulike offentlige bygninger, blant annet India Gate, et minnesmerke over falne indere under den første verdenskrig og de anglo-afghanske krigene. Rashtrapati Bhavan er en bygning i rød sandstein og marmor, i sin tid visekongens, nå presidentens embetsbolig.

Nedleggelsen av grunnsteinen for byen ble lagt av kong Georg V av Storbritannia som keiser av India under Delhi Durbar («Delhis hoff») i 1911. Den nye hovedstaden ble innviet den 13. februar 1931 av Indias visekonge, lord Irwin.

Referanser

Litteratur 
 Byron, Robert (1997): Architectural Review, New Delhi. London: Asian Educational Services; 2. utg, ISBN 978-8120612860.
 Kapoor, Pramod; Malvika Singh; Rudrangshu Mukherjee (2009): New Delhi: Making of a Capital. Lustre Press. ISBN 978-81-7436-574-3.
 Byron, Robert (1931): New Delhi. The Architectural Review, Westminster.
 Johnson, David A. (desember 2008): «A British Empire for the twentieth century: the inauguration of New Delhi, 1931» i: Urban History 35 (3), s. 462–487
 Volwahsen, Andreas (2003): Imperial Delhi: The British Capital of the Indian Empire. Prestel Publishing. ISBN 978-3791327884.

Eksterne lenker 
 
 Nettportal for regjeringen i New Delhi
 Detaljert kart over New Delhi
 Offisielt turistnettsted

Hovedsteder i Asia
Delhi
New Delhi
Planlagte hovedsteder
Knut Johannessen

Knut Johannessen kan være:

Knut Johannessen (1944–), historiker og heraldiker
Knut Johannesen («Kupper'n»), skøyteløper, født 1933
Dalane

Dalane er et distrikt i den sørligste delen av Rogaland fylke, mellom Jæren i nord og fylkesgrensen mot Vest-Agder i øst. Det omfatter de fire kommunene Bjerkreim, Eigersund, Lund og Sokndal med til sammen 24 333 innbyggere (1. januar 2015) og et samlet areal på 1 786,43 km². Regionsenteret er byen Egersund.

Dalane er et bølgende, karrig landskap som geologisk domineres av Rogaland anortosittprovins – en formasjon av lyse, sterkt omformede dypbergarter av gabbro-typen, inklusive de økonomisk interessante bergartene ilmenitt, mangeritt og apatitt. Sistnevnte er rikt på fosfor og skaper næringsrike lommer med sterk lokal vegetasjon. Berggrunnen består hovedsakelig av 930 millioner år gammel granitt.

Avisen Dalane Tidende har hovedkontoret sitt i Egersund. Dalane folkemuseum har to avdelinger i Egersund. En avdeling er fajansemuseum, mens hovedutstillingen er et folkemuseum. Dalane har også gode kommunikasjoner, for eksempel jernbane (Sørlandsbanen og Jærbanen), Europavei 39 og Nordsjøveien (riksvei 444).

Kommuner 

Dalane er inndelt i fire kommuner:

Administrative inndelinger 
 De fire kommunene samarbeider i et regionråd (Dalanerådet)
 Distriktet utgjør næringsregion Dalane (NHO).
 Distriktet utgjør virkeområdet for Dalane prosti under Stavanger bispedømme i Den norske kirke.
 Distriktet utgjør domsmyndighetsområdet til Dalane tingrett under Gulating lagdømme, sammen med Sirdal (i Lister).
 Distriktet var en del av det tidligere Jæderen og Dalene fogderi, sammen med Jæren.
 Distriktet hører til Helse Stavanger i det statlige helseforetaket Helse Vest.
 Distriktet hører til Sør-Vest politidistrikt.

Befolkningsutvikling
Tabellen viser befolkningsutviklingen i Dalane i årene 1769-2001 basert på kommunegrensene fra 2002.

Tettsteder

Tettsteder i Dalane, rangert etter innbyggertall  (kommune i parentes):

 Egersund -  (Eigersund)
 Hauge -  (Sokndal) 
 Moi -  (Lund)
 Vikeså -  (Bjerkreim)
 Hellvik -  (Eigersund)

Egersund fikk bystatus som ladested i 1798, og er dermed Rogalands nest eldste by.

Politikk

Stortingsvalget 2017 
Valgresultat ved Stortingsvalget 2017 i Dalane:

Stortingsvalget 2013 
Valgresultat ved Stortingsvalget 2013 i Dalane:

Stortingsvalgene 1906-1918 
Dalane var en valgkrets i Stavanger amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Dalane valgte således én representant og én personlig vararepresentant.

Valgkretsen Dalane bestod av herredene Sogndal herred/Sokndal landsogn, Lund, Heskestad, Bjerkreim, Helleland, Egersund herred/Eigersund landsogn og Ogne/Ogna, samt Sogndal ladested og Egersund ladested med rundt 15 000 innbyggere og 7 000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett.

Valgresultat

Stortingsrepresentanter

Referanser

Eksterne lenker 
 Portal – dalane.no
 Turistinformasjon

Dalane
Rogalands geografi
Distrikter i Norge
Politikk i Rogaland
Stortingsvalget 1906
Stortingsvalget 1909
Stortingsvalget 1912
Stortingsvalget 1915
Stortingsvalget 1918
Rogalands historie
Valgdistrikter ved Stortingsvalg
Ivar Formo

Ivar Formo (født 24. juni 1951 i Oslo, død 26. desember 2006 i Nordmarka i Oslo) var en norsk langrenns- og orienteringsløper. Han var medlem av Ski- og Fotballklubben Lyn og ble olympisk mester på 50 km langrenn i 1976.

Etter sin idrettskarriere ble han en fremgangsrik forretningsmann og formann i langrennskomiteen i Det internasjonale skiforbundet (FIS).

Formo var sønn av Ivar Odd Formo.

Karriere 
Formo hevdet seg godt i langrenn allerede som junior, i 1971 vant han junior-EM individuelt og i 1970 i stafett der han gikk sammen med Oddvar Brå og Iver Jønland.

Formo vant OL-gull på 50 km i Innsbruck i 1976 og tok bronse på 15 km i OL i 1972 i Sapporo. Som stafettløper tok han to OL-sølv og to VM-bronser. Han vant den første uoffisielle verdenscupen i langrenn i 1974. Han vant seks norgesmesterskap fra 1973 til 1976, og han vant Birkebeinerrennet i 1975.

Som orienteringsløper tok han bronse i VM-stafetten 1974. Han ble tildelt Egebergs ærespris i 1973, Holmenkollmedaljen i 1975 og Morgenbladets gullmedalje i 1976.

Formo ble 26. desember 2006 funnet druknet i en råk i Store Sandungen i Nordmarka utenfor Oslo etter at han hadde lagt ut på en jogge- og skøytetur tidligere på dagen.

OL-medaljer (langrenn) 
 1976 Innsbruck – gull på 50 km, sølv på 4 x 10 km stafett
 1972 Sapporo – sølv på 4 x 10 km stafett, bronse på 15 km

VM-medaljer (langrenn) 
 1974 Falun – bronse på 4 x 10 km stafett
 1978 Lahtis – bronse på 4 x 10 km stafett

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske langrennsløpere
Norske orienteringsløpere
Norske idrettsledere
Norske forretningsfolk
Olympiske mestere for Norge
Norgesmestere i langrenn
Olympiske sølvmedaljevinnere for Norge
Olympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1972
Langrennsløpere under Vinter-OL 1972
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1976
Langrennsløpere under Vinter-OL 1976
Vinnere av Holmenkollmedaljen
Vinnere av Egebergs Ærespris
Kongepokalvinnere i skiidrett
Langrennsløpere tilknyttet Birkebeinerrennet
Personer fra Oslo
Olympiske medaljevinnere i langrenn
Omkomne i ulykker
Alcoa Norway

Alcoa Norway, tidligere Elkem Aluminium ANS er et norsk industriselskap som driver aluminiumsverk på Lista og i Mosjøen.

Historie
Selskapet var inntil 2009 eid av Elkem og Alcoa (The Aluminium Company of America) i fellesskap. Hvert selskap hadde 50 % eierandel, hvor Elkem hadde det operative ansvaret. Seint i desember 2008 ble det bekjentgjort at Alcoa ønsket å overta Elkems eierandel og bli eneste eier. Den formelle overtakelsesdatoen var 1. april 2009, men ble utsatt til 15. april 2009. Etter overtakelsen rapporterer de tre enhetene Alcoa Mosjøen (AM), Alcoa Lista (AL) og Alcoa Mosjøen Anode (AMA) til selskapet Alcoa Norway, som er registeret i Oslo.

Anlegget i Mosjøen
Aluminiumsverket i Mosjøen ble startet i 1958 av selskapene Elektrokemisk (seinere Elkem) og AIAG (Aluminium-Industrie-Aktien-Gesellschaft, seinere Alusuisse). Første ovnen ble startet i Mosjøen den 4. februar 1958 og produksjonen i 1959 var på 23 000 tonn. Alcoa tok over for AIAG allerede i 1963.

«Mosal», som verket i Mosjøen opprinnelig ble kalt, var basert på Søderberg-teknologi, men i 1987–88 ble halve ovnsparken modernisert til prebake-teknologi. Prebake-teknologi, dvs ovnsdrift basert på forbakte anoder, har bedre produktivitet og langt lavere miljøskadelige utslipp. I 2001–02 ble resten av ovnene bygd om til prebake, samt at antallet ovner ble økt fra 332 til totalt 404 stk. Verket i Mosjøen produserer i dag spesiallagede valseemner og lavjerns støpelegeringer. Produktene eksporteres i hovedsak til kunder i Europa og produksjonskapasiteten er i dag på ca. 193 000 tonn primærmetall per år. Omtrent 40% av alle øl og brusbokser på markedet i Europa har lokk som er valset ut av metall fremstilt i Mosjøen.

I 2007 startet Elkem Aluminium en anodefabrikk i Mosjøen, Mosjøen Anode. Mosjøen Anode var opprinnelig eid ca. 5/6 av Alcoa og 1/6 av Elkem og har en produksjonskapasitet på 280 000 tonn karbonanoder per år.

Alcoa kjøper strøm i 15 år fra en Nordex 400 MW vindpark som bygges ved Mosjøen.

Anlegget på Lista
Anlegget på Lista ble startet i 1971 og det produseres i dag pressbolt for ekstruderingsformål, samt at det leveres flytende støpelegeringer til bildelprodusenten Aludyne Norway, som er lokalisert like ved verket. Lista er også i dag basert på Søderberg-teknologi, men Elkem Aluminium har videreutviklet teknologien slik at miljøutslipp og produksjonsresultater er sammenlignbare med det som oppnås med prebake-teknologi. Produksjonskapasiteten er i dag på ca. 95 000 tonn primærmetall per år.

Referanser

Eksterne lenker

Norske industriselskaper
Metallselskaper
Selskaper etablert i 2009