Kristian Skolmen

Kristian Skolmen (født 26. mars 1863 på garden Skolmen i Nordre Land, død 16. november 1946 i Hakadal) var en norsk lærer og maler. Fire av søsknene ble lærere. En av dem var kvinnesakskvinnen Thora Skolmen.

Skolmen deltok på seminaret på Hamar lærerhøgskole fra 1880 til 1882. Etter dette hadde han noen midlertidige lærerstillinger, før han i 1884 fikk jobb ved Snipstadengen skole (nå nedlagt) i Vestbygda, Østre Toten. Der møtte han kona Marie Pålsdatter Fritsvold. De giftet seg i 1888, og flyttet til Kongsberg, hvor Kristian Skolmen fikk en ny lærerstilling ved Nymoens Skole. Han var lærer i tegning og sang i Kongsberg i 40 år.

I 1892 fullførte Skolmen et kurs for uddannelse af Lærere og Lærerinder i Tegning for Folkeskolen og Middelskolen på Den Kongelig norske Kunst- og Haandurksskole i Christiania (i dag kjent som Statens håndverks- og kunstindustriskole) 

Høsten 1895 ble Kongsberg Tekniske Aftenskole startet av lærere Ole Ulrichsen Hoff, Kristian Skolmen og ingeniør Christian Jørgensen. Han underviste også i klasser på denne skolen 

I 1896 deltok Kristian Skolmen i Statens Aarlige Kunstutstilling (i dag kjent som Statens høstutstilling). Han stilte ut en "Aaklædemønster" av folkesangen «Villemann og Magnhild» 

I tillegg til å være lærer, var han kirkesanger. Han startet kor og musikkforeninger, samt bisto overlærer Petter Caspar Busengdal med å starte Kongsberg Guttemusikkorps 12. januar 1911 

I 1980 hedret Kongsberg formannskap gamle kjendiser fra byens historie med veinavn. Kristian Skolmens Vei var navnet på en vei i Gamlegrendåsen, et område hvor Kristian ofte utforsket etter nye motiver.

Blant barnebarna hans er Jon Skolmen og Eli Skolmen Ryg.

Kunst 

Skolmen var en dyktig maler med en fargerik palett, holdt i duse, harmoniske fargeklanger. Han fanger stemninger i lune og varme naturbilder, fra de nære omgivelser, fra gården, fra skog og vann.

Kunsthistoriker Gunnhild Randen ga følgende innblikk i Kristians kunstproduksjon og malestil på kunstutstillingen i 2008 på Lands Museum: 

«Kristian Skolmen hadde en noe variert produksjon både med hensyn til hva han malte på og motivvalg. I tillegg til oljemalerier og akvareller malte han dørfelter, kubbestoler, skap og veggfelter og gjenstander. Han malte også større veggfelter pa hotell i Kongsbergdistriktet. Et motiv som går mye igjen er skog og fjell. Det er vanskelig å plassere Kristian Skolmen i en klar tradisjon. I forbindelse med en utstilling på Låven, Kongsberg i 1982 ble han omtalt som å male mest i tråd med naturalismen, en retning som til dels preget 1880-tallets maleri. Et krav var å male direkte fra naturen. Motivet skulle være forbundet med sannhet, ikke noe skulle legges til eller trekkes fra - mange av hans maleriene  antyde at dette har vært et mål for Kristian Skolmen. Store penselstrøk, ikke gjort forsøk på å stryke dem ut. A gjengi motivet slik det var, ikke forskjønne det eller forandre det. Samtidig er det mange malerier her hvor motivet er ukjent. Kan det dreie seg om at motivet er skapt av maleren selv, eller er det bare et ukjent sted.

Noe av det som særpreger Kristian Skolmens malerier er ro og harmoni. Hans malerier med motiv fra skog og fjell er naturskildringer, de er ofte stemmningsfulle og kan gi inntrykk av at dette er et sted hvor roen befinner seg. Det er ikke noe voldsomt over maleriene hans, for eksempel ser vi ingen truende skyer, ikke noe uvær - slik man ofte ser hos nasjonalromantikerne. Maleriene til Kristian Skolmen er skildringer av ulike årstider og av ulike fenomener som for eksempel soloppgang eller solnedgang. Jeg for min del er fristet til å peke på nyromantikken og stemmningsmaleriet.»

Malerier 

 1890: «Endrerud Gård», motiv fra Nordre Land, Lands Museum
 1903: «Ramstad villaen», motiv fra Odnes, Søndre Land, Lands Museum
 1914: «Americareisen», motiv fra Skolmbakken, Nordre Land, Lands Museum
 1932: «Gamlegrendåsen», motiv fra Kongsberg, Lågdalsmuseet
 1940: «Knutehytta», motiv fra Kongsberg, Norsk Bergverksmuseum

Se også 
 Skolmen (slekt)

Referanser 

Norske malere
Personer fra Nordre Land kommune