alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
BIBSYS

BIBSYS er en del av Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning og en sentral leverandør av produkter og bibliotektjenester primært til institusjoner i universitets- og høyskolesektoren og Nasjonalbiblioteket, samt institusjoner i andre sektorer. Produktene og tjenestene BIBSYS leverer er utviklet etter behov og i samarbeid med institusjonene. BIBSYS sørger for tilgang til bibliotekenes ressurser gjennom flere søkemuligheter og låne- og bestillingsfunksjoner.

I 2018 ble BIBSYS fusjonert med CERES - Nasjonalt senter for felles systemer og tjenester for forskning og studier og fikk overført enkelte oppgaver fra UNINETT til Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning med hovedkontor i Trondheim.

Organisasjon

BIBSYS startet i 1972 som et samarbeidsprosjekt mellom Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Bibliotek, Norges tekniske høgskoles bibliotek og Regnesenteret ved NTH. Formålet med prosjektet var å automatisere interne bibliotekrutiner.

Siden 1972 har BIBSYS utviklet seg fra å være en leverandør av et biblioteksystem for to bibliotek i Trondheim, til å utvikle og drifte et nasjonalt biblioteksystem for norske fag- og forskningsbibliotek. Målgruppa har også utvidet seg til å omfatte bibliotekenes kunder, ved å gi disse enkel tilgang til bibliotekenes ressurser.

I tillegg til BIBSYS Biblioteksystem, består produktporteføljen av BIBSYS Ask, BIBSYS Brage, BIBSYS Galleri. All drift av applikasjoner og databaser blir gjort sentralt hos BIBSYS. BIBSYS Emneportal ble lagt ned 1. januar 2011.

Produkter
Biblioteksystem – basert på produktet Alma fra Ex Libris. Biblioteksystemet ivaretar interne rutiner ved et bibliotek. Bibliotekenes samlinger registreres i en felles database, Bibliotekbasen.

Oria – Felles portal til det samlede materialet som finnes ved de fleste norske fag- og forskningsbibliotek. Den er supplert med elektronisk materiale fra åpne kilder som bøker, elektroniske bøker, tidsskrifter, elektroniske tidsskrifter, dokumenter, artikler, musikk og filmer. Oria gir også tilgang til oversikter over egne lån og bestillinger, og til å fornye lån.

BIBSYS Brage – BIBSYS Brage er et felles system for elektronisk publisering for en sammenslutning (konsortium) av BIBSYS-deltakere og fungerer som et åpent institusjonelt arkiv.

BIBSYS Galleri – BIBSYS Galleri er et verktøy for publisering og indeksering av bilder, og brukes blant annet til bildebasen Trondheimsbilder.

BIBSYSx  – BIBSYSx lenker fra eksterne databaser slik at brukerne kan lokalisere og bestille dokumenter fra BIBSYS Bibliotekbase.

Referanser

Eksterne lenker

Lenker til applikasjonene
 BIBSYS Ask – søk i flere databaser 
 BIBSYS Ask - søk i Bibliotekbasen, ForskPub, og ForskPro (tidligere versjon) 
 BIBSYS Brage – søk i institusjonelle arkiv
 BIBSYS Galleri - søk i bildesamlinger

Bibliotekvesen
Ella Holm Bull

Ella Holm Bull (født Joma 12. oktober 1929 i Snåsa, Norge, død 21. september 2006 samme sted) var en sørsamisk lærer, oversetter, lærebokforfatter og språkreformator, kjent for sin innsats for sørsamisk skriftspråk. 

Hun ble uteksaminert fra Nesna lærerhøgskole i 1954, og tok i 1964 et grunnfag i samisk ved Universitetet i Oslo. I 1968 ble hun tilsatt som lærer ved Åarjel-saemiej skuvle, en nystartet sameskole i Snåsa. Sammen med professor Knut Bergsland utarbeidet hun i 1974 Bergsland-Bull-rettskrivingen, en sørsamiske rettskriving. Da hun døde var hun nylig engasjert til å skrive Den samiske historien i Røyrvik og omegn.

Ella var datter av Nils Pedersen Joma (1905–48) og Anna Sofie Johnsen Steinfjell (1904–74). Ella mistet sin far, tre onkler og to tanter i Dunderlandsdal-ulykken sommeren 1948. Hun giftet seg i 1953 med Nils Holm Bull (1929–2003) fra Røros.

Hun satt på Sametinget fra 1989 til 1993. Svigersønnen Jarle Jonassen har også sittet på Sametinget.

Priser 
 Den første nordiske samiske språkpris, Gollegiella-prisen 2004. 
 Samerådets ærespris 1996
 Hun mottok den første Nord-Trøndelag fylkes kulturpris i 1982. 
 Kongens fortjenstmedalje i gull 1988, som andre same i historien
 Oversetterpris fra Kultur- og kirkedepartementets pris for barne- og ungdomslitteratur i 1976 for sin oversettelse av billedboken Jakob og Joakim til sørsamisk.

Bibliografi 
 
 
 Brorke (1984)
 Tsååbpe-niejlen jih Tsååbpe-baernien bijre (1984)
 Suhtjegh (1984)
 Ovmese veareldh (1985) 
 
 ny utgave av Saemien lohkeme-gærja av Knut Bergsland, Gustav Hasselbrink (1985). Første utgave 1957
 serien Åarjel-saemien, sørsamisk for småskolen (seks bind med arbeidshefter, Davvi Girji forlag, 1984-) 
 
 
 Manne joe maahtam lohkedh (1989)
 
 Ov-messie darjomes (diktsamling, 2000)
 Dejpeladtje muvhth vätnoeh jih vuekieh (2001)
 
 
 
Musikk
Hun utga to plater på Iđut plateselskap:
 Jåvle-Laavlomh med julesanger og bidrag fra Jonhild Jåma (1996). Notehefte: ISBN 82-7601-023-7 
 
 Laavlomh-Maanide med barnesanger og hjelp fra bl.a. Frode Fjellheim (1997). Notehefte: ISBN 82-7601-038-5

Referanser 

Samiske forfattere
Samiske musikere
Kultur i Trøndelag
Norske barnebokforfattere
Vinnere av kulturdepartementets barnebokpriser
Kongens fortjenstmedalje i gull
Personer fra Snåsa kommune
Sørsamene
Norske salmediktere
Fødsler i 1929
Dødsfall i 2006
Grasmobanen

Grasmobanen eller Sootbanen var en hestejernbane som lå i Aurskog-Høland kommune. Jernbanen ble bygd på grunneiendommen (gården) Grasmo, derav navnet Grasmobanen.

Historie
Den var en del av transportsystemet som Engebret Soot bygde i årene 1847–1849 for å få tømmeret fra Mangenvassdraget til Haldenvassdraget. Den transportetappen som er motstrøms, er i dag mest kjent under navnet Sootkanalen. Det var ikke bare en kanal, men et helt system med kanaler, sluser, tømmerrenner og hestejernbane.  Grasmobanen var en del av Sootkanalen, en hestejernbane som ble bygget mellom vannene Mortsjølungen og Tvillingtjern.

Over den 2,5 km lange Mortsjølungen ble tømmeret, i flaker, trukket med båt fram til «Lessinga». Lessinga er en liten 100 meters kanal gravd inn i terrenget. Kanalsidene ble murt med stein. Fra mur til mur gikk det tre gangbruer. I fra Lessinga og opp er det en stigning på 37 meter. En mindre bekk renner ut i kanalen. Det var mulig å bygge sluser, men Engebret Soot trengte vannet fra Tvillingtjern til den videre fløtinga.  Derfor foretrakk han å bygge en hestejernbane. 
I begynnelsen ble tømmeret heist opp på jernbanevognene. Seinere fant man at det var mer praktisk å kjøre vognene ut i kanalen for å fløte stokkene på vognene. Fløterne sto på trebruene når de utførte dette oppdraget.
Den 1,5 km lange hestejernbanen var ens- og smalsporet. Den startet ved Lessinga i Mortsjølungen og hadde fem møteplasser som lå like langt fra hverandre Fra Tvillingtjern ble stokkene fløtet videre i en tømmerrenne ned til innsjøen Setten.

Arbeidsdeling
Et skift besto av to beiter. Et beite besto av tolv mann med to hester hver. Hvert hestespann hadde tre vogner å trekke oppover. Et beite kjørte tre vendinger, deretter hvilte de mens det andre beitet tok over. Sommerstid var det flere skift i døgnet. I 1871 passerte 6000 tylfter Grasmobanen.

Modernisering og nedleggelse
Hestedriften tok slutt i 1918. Da overtok en stasjonær dampmaskin som ble plassert på banens endepunkt ved Tvillingtjern. Etter bare to år ble dampmaskinen byttet ut til fordel av en bensinmotor. Tømmervognene ble trukket opp med vaiere.
Grasmobanen var i drift fram til 1938.

Se også
Jernbane i Norge

Referanser

Litteratur

 Jernbane.net side om Grasmobanen

Eksterne lenker 
Eidskog museum om Sootkanalen
Grasmobanen i OpenStreetMap

Fløting i Haldenvassdraget
Nedlagte jernbanestrekninger i Norge
Jernbanestrekninger i Viken
Bartolomé Masó

Bartolomé de Jesús Masó Márquez (født 21. desember 1830, død 14. juni 1907) var opprørspresident på Cuba i perioden 30. oktober 1897 til 7. november 1898. I hans presidentperiode gikk USA til krig mot Spania, og 25. april 1898 brøt den spansk-amerikanske krig ut. 

Den 11. august 1898 kapitulerte Spania overfor USA, til tross for at Los Mambies ved USAs krigserklæring i april 1898, hadde kontrollert store deler av Cuba.

Kapitulasjonen var likevel et faktum og 1. oktober 1898 innledet USA og Spania fredsforhandlingene i Paris. På denne bakgrunn sammenkalte president Masó 24. oktober 1898 lederne av Los Mambies. På møtet ble det besluttet å oppløse «Den andre krigsførende republikk» og oppnevne et utvalg som skulle forhandle med USA, siden USA ikke hadde tillatt Los Mambies å delta ved fredsforhandlingene med Spania i Paris (se Paris-avtalen). Utvalget skulle ledes av Mambi-general Domingo Méndez Capote ikke minst fordi den mest selvskrevne forhandlingslederen, Mambi-general Calixto Garcia, hadde utviklet et dårlig forhold til USA på bakgrunn av USA-generalenes dårlige behandling av Los Mambies.

Referanser 

Cubanske presidenter
Cubanske politikere
Cubas historie
Personer fra provinsen Granma
Bodil Niska

Bodil Aileen Niska (født 21. august 1954 i Vadsø) er en norsk jazzmusiker (saksofon), kjent for godtselgende utgivelser av standardlåter innen jazz.

Hjemme i Hammerfest lærte hun av faren, trekkspiller Aksel Niska, samt studerte under Kjell Bartholsen, og drev jazzklubben «Montenegro» 1979–89. Etter flytting sørover i 1990 deltok hun siden 1992 i trioen «Girl Talk», der hun med vokalisten Siri Gellein (senere erstattet av bassisten Tine Asmundsen) og pianisten Elizabeth Walker ga ut Talkin' Jazz i 1996 som solgte meget.  

I Bodil Niska Kvartett spilte Per Husby piano, Stig Hvalryg bass og Roger Johansen trommer, og spilte ved Oslo Jazzfestival og Nordlændingernes Forenings kulturaften i 2005.  I 2017 spilte hennes kvartett i Ålesund med nevnte Hvalryg på bass, Dag Arnesen piano og Marcus Lewin trommer.

Hun har også samarbeidet med Pete Brown trio, Scott Hamilton og Harry Allen.

Etter noen år som plateselger hos Akers MIC, etablerte hun omkring 1997<ref>Terje Mosnes, Kjerringa mot filstrømmen i Dagbladet den 12. januar 2014.</ref> jazzbutikken «Bare Jazz» i Oslo, samt plateselskap av samme navn. Kaffen ble nedlagt i 2020. Hun mottok  Oslo Jazzfestivals pris Ella-prisen i 2009.

Under Sildajazz i Haugesund har hun i mange år drevet musikksjappa «Bodils Bodega», som hun i 2005 mottok Sildajazzprisen for. 

 Diskografi 
 First Song (Hot Club Records, 2000).  Med  Egil Kapstad, Bjørn Alterhaug og Pelle Hultén.  Bidrag fra Aksel Niska.
 Blue (Bare Jazz Records, 2004).  Med Kapstad, Alterhaug, Hulten, Paul Wagnberg
 Night Time'' (Bare Jazz Records, 2008).  Med blant annet Claes Crona Trio og Staffan William-Olsson.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 barejazz.no 
 Biografi  i Jazzbasen
 Diskografi i Jazzbasen

Norske jazzsaksofonister
Personer fra Vadsø kommune
Personer fra Hammerfest kommune
Den tyske forbundsrepublikken

«Den tyske forbundsrepublikken» («Deutsche Bundesrepublik», DBR) var en av de nedsettende betegnelsene brukt av kommunistregimet i DDR for å referere til Forbundsrepublikken Tyskland fra 1950-tallet frem til 1968. Årsaken var at DDR ikke ville tillate Forbundsrepublikken Tyskland å ha «Tyskland» i navnet sitt, fordi de så på seg selv som en like legitim representant for den tyske staten (noe Forbundsrepublikken Tyskland bestred, med begrunnelsen at DDR var et sovjetisk marionettregime og illegitimt diktatur styrt fra Moskva). Etter at DDR fikk ny forfatning som innebar at DDR sluttet å se på seg selv som en del av staten Tyskland begynte kommunistregimet å bruke forkortelsen BRD for å referere til Forbundsrepublikken Tyskland.

Den tyske forbundsrepublikken ble også brukt om Vest-Tyskland, uten at det hadde noen nedsettende betydning.

Referanser 

Nedsettende politiske uttrykk
Ord og uttrykk fra den kalde krigen
Tysk politikk
Norske fotballrekorder



Flest landskamper  John Arne Riise, 110 kamper, 2000–2013
 Første målscorer  Minotti Bøhn, 12. juli 1908, 3–11 mot 
 Flest landslagsmål  Jørgen Juve, 33 mål, 3. juni 1928 – 13. juni 1937
 Yngste spiller  Martin Ødegaard,  mot  27. august 2014
 Eldste spiller  Frode Johnsen,  mot  15. oktober 2013

Damelandslaget
 Flest landskamper  Hege Riise, 188 kamper, 23. juli 1990 – 27. mai 2004
 Flest landslagsmål  Isabell Herlovsen, 67 mål, 11. mars 2005 – 8. oktober 2019

Eliteserien
Se også Rekorder i norsk eliteserie siden 1963.

Flest seriemesterskap: 26
Rosenborg – 1967, 1969, 1971, 1985, 1988, 1990, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2009, 2010, 2015, 2016, 2017 og 2018.
Flest seriemesterskap på rad: 13
Rosenborg – 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003 og 2004.
Flest seriemesterskap, individuelt: 16 (se hele listen)
Roar Strand – 1990, 1992, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2009 og 2010
Flest seire på rad: 17
Molde – fra og med 13. til og med 30. serierunde (Moldes 18. serierundekamp ble spilt tidligere) 2022.
Flest mål i karrieren: 172 (se hele listen)
Sigurd Rushfeldt, Tromsø og Rosenborg
Flest mål i én sesong, individuelt: 30
Odd Iversen, Rosenborg, 1968 (18 kamper)
Flest mål i én sesong, lag: 103
FK Bodø/Glimt, 2020 (30 kamper)
 Flest mål i én kamp: 6
Odd Iversen (Rosenborg– 7–2, 20. oktober 1968)
Jan Fuglset (Strømsgodset–Molde 1–6, 17. oktober 1976)
Odd Wangen (Strømmen–Steinkjer 10–0, 30. mai 1957) 
John Sveinsson (Kristiansund-Lyn 2-14, 6. mai 1951)
Flest sesonger på rad: 45
  har spilt 45 sesonger på rad i den øverste divisjonen: 1975 – 2019.
Flest sesonger totalt: 52
  har spilt 52 sesonger i den øverste divisjonen: 1963-65, 1968-86, 1989-2017, 2019-
Flest nedrykk: 9
  - 1969, 1987, 1996, 2000, 2002, 2007, 2011, 2016 og 2018
Medalje på første forsøk
Siden 1963 er det ti lag som har klart å ta medalje første sesong etter opprykk. ,  og  har gjort dette to ganger, mens  og  er de eneste som har tatt gull første sesong. i 1974 gikk to av tre medaljer til nyopprykkede lag,  sølv og  bronse.
  gull i 1967
  gull i 1987
  sølv i 1971
  sølv i 1974, sølv i 1995
  sølv i 1977, sølv i 1993
  sølv i 2005, bronse i 1973
  sølv i 2016
 FK Haugesund bronse i 2013
  bronse i 1968
  bronse i 1970
  bronse i 1974

Øvrige rekorder 
Flest nedrykk, individuelt: 8 - Joachim Erlend Olufsen
Rosenborg 2, 2014: Oddsenligaen - 3. divisjon
Strindheim, 2016: 2. divisjon - 3. divisjon, 2017: 3. divisjon - 4. divisjon
Strindheim 2, 2016, 3. divisjon - 4. divisjon
Mo IL (utlån), 2016: 2. divisjon - 3. divisjon, 2017 3. divisjon - 4. divisjon
Ranheim, 2019: Eliteserien - OBOS-ligaen

Referanser

Fotball i Norge
Fotballister
Brooks County (Texas)

Brooks County er et fylke i den amerikanske delstaten Texas. Det ligger i den sørlige delen av staten og det grenser mot Jim Wells County i nord, Kleberg County i nordøst, Kenedy County i øst, Hidalgo County i sør, Starr County i sørvest, Jim Hogg County i vest og mot Duval County i nordvest.
 
Brooks Countys totale areal er 2 444 km² hvorav 1 km² er vann. I 2000 hadde fylket 7 976 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Falfurrias. Fylket har fått sitt navn etter Texas Ranger og lovgiver James Abijah Brooks.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Fylker i Texas
1911 i USA
Bosetninger etablert i 1911
San Patricio County

San Patricio County er et fylke i den amerikanske delstaten Texas. Det ligger i den sørlige delen av staten. Det grenser mot Bee County og Refugio County i nord, Aransas County i nordøst, Nueces County i sør, Jim Wells County i sørvest, Live Oak County i nordvest og mot Mexicogulfen i øst.

San Patricio Countys totale areal er 1 831 km² hvorav 40 km² er vann. I 2000 hadde fylket 67 138 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Sinton.

Byer 
Del Sol-Loma Linda
Doyle
Edgewater-Paisano
Edroy
Falman-County Acres
Gregory
Ingleside on the Bay
Lake City
Lakeshore Gardens-Hidden Acres
Lakeside
Mathis
Morgan Farm Area
Odem
Portland
Rancho Chico
Sinton
St. Paul
Taft Southwest
Taft
Tradewinds

Eksterne lenker 
 

Fylker i Texas
Fylker etablert i 1836
1836 i Republikken Texas
Space age pop

Space age pop, direkte oversatt som romalderpop, er en samlebetegnelse på den amerikanske lounge-musikken på 1950- og 1960-tallet som utmerket seg ved original og til tider eksperimentell arrangering av instrumentene, og en sound hvor strykere og perkusjon i særlig grad gjorde seg gjeldende. En videre klargjøring av musikkens kjennetegn byr derimot på vanskeligheter. Musikktypen lar seg vanskelig kategoriseres på samme måte som f.eks. jazz eller rock kan. Musikken kan ikke begrenses til en enkelt sjanger, men bør deles opp i en rekke underkategorier, hvorav ytterpunktene knapt har noe med hverandre å gjøre.

Kategorisering 

Selv om de ulike underkategoriene ofte kan gli over i hverandre, og de ulike komponistene sjelden holdt seg innenfor en enkelt underkategori, kan vi likevel dra et grovt skille mellom 4 sjangre: 

Exotica - eller eksotisk pop - betegner den delen av space age pop som henter inspirasjon - ofte på grensen til imitasjon og satire - fra polynesisk, afrocubansk og hawaiiansk musikk. Komponistene innen denne sjangeren brukte lydeffekter fra jungelen, som dyr og fuglelyder, for å prøve å gjenskape et eksotisk lydbilde. En sentral komponist på dette feltet var Les Baxter.

Space Age Bachelor Pad Music - betegner stilen Juan Garcia Esquivel utviklet, og som ble imitert av en rekke komponister i ettertiden. Musikken kjennetegnes ved hyppige skifter i instrumentasjonen, humoristiske vendinger i melodiføringen og uvante lydbilder, ofte med distinkt bruk av paning, d.v.s. føring av stereolyd fra høyre til venstre. 

Jet Set Pop – brukes for å betegne den delen av lounge-musikken som ofte ble (og fremdeles blir enkelte steder) benyttet som heismusikk, muzak og ventemusikk. Jet Set Pop'en er som oftest instrumental. Den kanskje best kjente utøveren og komponisten innen dette feltet, er Herp Alpert – også kjent som han som framfører kjenningsmelodien til Fjernsynskjøkkenet på NRK. Sangen heter "A Walk in the Black Forest", er komponert av Horst Jankowski, og spilles av Herb Alpert & The Tijuana Brass. Den ble først utgitt på albumet "Going Places" i 1965. På dette albumet finner du også andre store klassikere, som "Tijuana Taxi" og "Spanish Flea".

Cocktail – denne musikken var ofte ledet av et eller flere piano. Stilen er ofte langsommere enn de øvrige artene, og har et større preg av jazzformen. Irving Fields blir ofte sagt å være kongen av cocktail-musikken.

Komponister innenfor tradisjonen 
 Juan Garcia Esquivel
 Les Baxter
 Dick Hyman
 Herp Alpert
 Martin Denny
 Irving Fields
 Guy Warren

Eksterne lenker 
 The space age pop music-page (engelsk)

Musikksjangre
Kaare Amdam

Kaare Oddvar Amdam (født 19. desember 1911 i Trondheim, død 10. mai 2008 samme sted) var en mangeårig speiderleder i Trondheim, og mottok for 75 års speiderinnsats Kongens fortjenstmedalje i sølv, Sør-Trøndelag fylkes kulturpris, Svenca Scoutrådets Rådsliljan og Norsk Speidergutt-Forbunds høyeste utmerkelse Sølvulven. 

Som speiderleder var Amdam kretsleder i tolv år, satt i forbundsstyret, og grunnla 3. Strinda speidergruppe. Han hadde på 1930/40-tallet en fast speider-spalte i Adresseavisen. Et stort arbeide for speidersaken i Jämtland var medvirkende til at han fikk den svenske speiderprisen. Amdam ble utnevnt til æreskretsleder for Sør-Trøndelag krets av Norsk Speidergutt-Forbund i 1968.

Amdam deltok i motstandsarbeid under andre verdenskrig, og ble fengslet 29. september 1944. Han satt på Misjonshotellet i Trondheim, i Vollan krigsfengsel fra 21. november, og på Grini fra 16. mars 1945 til krigens slutt.

I det sivile liv var Amdam kasserer, etterhvert hovedkasserer i Fosen Trafikklag AS. Han begynte i Frosta Dampskibsselskap AS i 1926, og fulgte selskapet inn i fusjonen som i 1958 dannet Fosen Trafikklag. Han var aktiv orienteringsløper, deltok i marsjkonkurranser, representerte Høyre i Strinda kommunestyre og var frimurer.

Referanser 

Lokalpolitikere i Trondheim
Høyre-politikere i Sør-Trøndelag
Kultur i Trøndelag
Speiderbevegelsen
Kongens fortjenstmedalje i sølv
Personer fra Trondheim kommune
Inger Aufles

Inger Reidun Aufles, tidligere Døving, (født 29. mai 1941 i Valldal) er en norsk tidligere langrennsløper. Hun vokste opp i Valldal og flyttet til Mosjøen om lag 20 år gammel, først der begynte hun å trene systematisk i Kjærstad Idrettslag.

Hun vant tre olympiske medaljer; gull på 3 × 5 km stafett og bronse på 10 km i Grenoble 1968, og bronse på 3 × 5 km stafett i Sapporo 1972. Hun har også VM-sølv i stafett fra Oslo 1966.

I 1968 mottok hun Porsgrunds Porselænsfabriks Ærespris, samme år som hun ble norgesmester på 10 km og sølv på 5 km. Aufles vant 5 km i NM og fikk kongepokalen for damer i 1969.

Medaljer i norske mesterskap

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske langrennsløpere
Olympiske mestere for Norge
Olympiske bronsemedaljevinnere for Norge
Medaljevinnere under Vinter-OL 1968
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1968
Langrennsløpere under Vinter-OL 1968
Medaljevinnere under Vinter-OL 1972
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1972
Langrennsløpere under Vinter-OL 1972
Norgesmestere i langrenn
Kongepokalvinnere i skiidrett
Personer fra Norddal kommune
Personer fra Vefsn kommune
Olympiske medaljevinnere i langrenn
Olav Bjaaland

Olav (Olavson) Bjaaland (født 5. mars 1873 i Morgedal, død 8. juni 1961) var en norsk langrennsløper og polfarer. Han var en av de første fem som nådde Sydpolen på Roald Amundsens ekspedisjon i 1911.

Liv og virke 
Omkring århundreskiftet var Bjaaland blant Norges fremste skiløpere. Han representerte Morgedals IL i Telemark. I 1902 vant han kombinert i Holmenkollen, og fikk Kongepokalen. Han er også bokført som vinner av kombinert i klasse B i 1894. I 1909 ble Bjaaland sammen med fem andre invitert til Frankrike for å konkurrere med Europas fremste skiløpere. På denne turen møtte han Roald Amundsen som inviterte Bjaaland med på sin planlagte polarekspedisjon.

Bjaaland var en dyktig tømrer og handverker. Han stod bak en ombygging av sledene brukt på ekspedisjonen fra 88 til 22 kilo uten særlig svekking av styrke og bærekraft. I løpet av ekspedisjonen ble Bjaaland flere ganger brukt i forkant som leder for hundene. På grunn av sin skiteknikk etterlot han nær perfekt rette spor gjennom terrenget. 

Amundsens ekspedisjon nådde Sydpolen 14. desember 1911. Amundsen lot Bjaaland gå først de siste kilometerne mot det nøyaktige polpunktet som en ære til en stor skiløper, og til Telemark som skisportens vugge. Olav Bjaaland var dermed første mann på polpunktet, ikke Roald Amundsen.  Bjaaland er likevel ikke med på de originale fotografiene av gruppen på leiren på Sydpolen (flere bilder er vel å merke tatt fra leiren ca. 9 km. fra polpunktet), ganske enkelt fordi han var fotografen. Amundsens kamera tålte ikke kulden, så Bjaalands amatørkamera fikk duge. Bjaaland ble tildelt Sydpolsmedaljen.

Bjaaland takket nei til å være med på Amundsens nye ekspedisjon gjennom Nordøstpassasjen. 

Etter sin hjemkomst fra Sydpolen ble Bjaaland i 1912 tildelt Holmenkollmedaljen. Senere returnerte Bjaaland til Telemark og startet egen skifabrikk med penger han fikk låne av Amundsen. Bjaaland døde 8. juni 1961 som siste gjenlevende av de fem som nådde Sydpolen den 14. desember 1911. Han ble gitt begravelse på statens bekostning. 

Bjaalands skifabrikk i Kviteseid inngår idag som en del av museumsanlegget og opplevelsessentret Norsk skieventyr i Morgedal.

Mount Bjaaland 
I november 1911 kom ekspedisjonen forbi et fjellmassiv med flere topper. Amundsen navngav en fjelltopp Mount Bjaaland, etter Olav Bjaaland. Toppen av fjellet er nakent fjell, og den ligger 2675 meter over havet. Toppen ligger i den sørøstre delen av Amundsenbreen i Dronning Mauds Fjell. Flere av toppene i massivet har senere fått navn etter medlemmene på Amundsens ekspedisjon.

Toppen ligger på koordinatene 86°33|S og 164°14|V

Se også 
 Frammuseet
 Polheim

Referanser

Eksterne lenker 
 
 PDF-fil med vinnere av Holmenkollmedaljen
 PDF-fil med vinnere i Holmenkollen siden 1892
 50-årsjubileet for Amundsens ekspedisjon
 Biografi på coolatarctica.com

Norske langrennsløpere
Norske polfarere
Vinnere av Holmenkollmedaljen
Personer fra Kviteseid kommune
Artikler i Antarktis-prosjektet
Kongepokalvinnere i skiidrett
Fødsler i 1873
Dødsfall i 1961