alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Bent Johan Mosfjell

Bent Johan Mosfjell (født 25. januar 1971) er en norsk skribent, lærer og debattant. Han er redaktør i Bokavisen, en internettavis med fokus på bøker og litteratur. 

I 1999 startet han Liberaleren der han var redaktør de første årene og fortsatt er aktiv skribent. Bent Johan Mosfjell har vært sentral i det norske liberalistiske miljøet siden første halvdel av 1990-tallet. Han har vært leder for FRIdemokratene og deres studentorganisasjon FRIstud og startet bokhandelen Bauta Bøker. 

Mosfjell har startet foreningen Libertariansk Forum som utgir tidsskriftet Nytt Paradigme som han er redaktør for.

Han har jobbet som lektor på Humanistskolen siden høsten 2015.

Referanser

Eksterne lenker 
 Hjemmeside
 Tilpasset undervisning – Ressurs for undervisning i samfunnsfag, matematikk og naturfag på ungdomsskolen drevet av Bent Johan Mosfjell
 Minerva – Skribent 
 Bokavisen – Bent Johan Mosfjell
 Nytt Paradigme
Svartarbeid.no

Norske redaktører
Norske liberalister
Standard-definition television

Standard-definition television (SDTV) er en standard som sier noe om hvor høy definisjon det er på TV-skjermen. De konvensjonelle analoge formatene PAL, SECAM og NTSC hører hjemme i denne kategorien.

SDTV kan dog gjøres digitalt, og sendes over de ny digitale formatene DVB (Europa/Russland/Australia), ATSC (Nord-Amerika) og ISDB (Japan).

SDTV har lavere oppløsning enn HDTV (se bildet under: turkis og orange er SDTV, rødt og blått er HDTV). Standarden var dominerende frem til det gradvis ble avløst av HDTV på slutten av 2000-årene. Standarden begynte å bli vanlig få år etter at sendinger i bredformat hadde blitt vanlig.

TV
Vike sjø

Vike sjø (av norrønt vika sjóvar) er en gammel norsk måleenhet for avstand på sjøen. Benevnelsen er også kjent som ukesjø og roskift.

Ifølge Alf Torps (1853–1916) og Hjalmar Falks (1859–1928) «Etymologisk ordbog over det norske og det danske sprog» (1903–1906) er uttrykket vike sjø det samme som et roskift (tidsenhet). Dette tilsvarer i dag en distanse på 6 nautiske mil eller 11 112 meter. Imidlertid ble den opprinnelige nautiske milen justert til nøyaktig 1 852 m i 1929. Før dette var den noe lengre og har også variert litt. En vike sjø tilsvarer altså ca. 2 timers roing med 3 knops fart. Det gikk 6 vike sjøer (ukesjøer eller roskift) på en dagsreise med robåt og 72 med seilskip.

Roskift 
Det er kjent at et roskift på elver og innsjøer kan ha vært mer av en tidsenhet enn et lengdemål. Fra Telemark er det kjent at de store sjøene ble inndelt i roskift, for eksempel var den 3 mil lange strekningen fra Sjøbua i Gvarvelva (Årnesbukta) til Fjærekilen delt inn i 12 roskift, altså ca. 4 roskift (á ca. 2,5 km hver) per rast eller vike sjø. På 1800-tallet og tidligere var et roskift kjent som en fjerding (vei). Likeledes var strekningen fra Fjærestrand til Nesodden langs Norsjø inndelt i 12 roskift. Ved noen av roskiftene lå det gjestgiverier, slik at de reisende kunne overnatte. Navnet Roskifte er kjent fra både Kviteseid og Krødsherad.

Se også 
 Dagsreise

Referanser

Kilder 
 Endre Elvestad. 2005. «Havner og førreformatorisk navigasjon». Fra Galta til Geitungen: Kystkultur og fjæresteinsarkeologi i Sørvest-Norge. AmS-NETT 7. Arkeologisk museum i Stavanger. ISBN 82-7760-124-7

Lengdeenheter
Gamle måleenheter
Eforum

Eforum er en interesseorganisasjon og et nettverk som skal bidra til at norske virksomheter får økt lønnsomhet gjennom anvendelse av elektronisk forretningsdrift nasjonalt og internasjonalt, gjennom kompetansebygging og gode rammebetingelser.

eforum.no ble stiftet 17. juni 1998. På stiftelsesmøtet deltok 50 personer fra 37 bedrifter/organisasjoner som er blant de fremste innen elektronisk handel i Norge.

Det var en rekke utfordringer som aktørene har interesse av å finne felles løsninger for å skape nødvendig infrastruktur, bygge markedet og skape tillit til nettbasert handel. Norge er et lite marked, og man så behovet for å samle seg for å møte konkurransen fra utenlandske aktører, og den handelslekkasjen til utlandet som man kan risikere dersom norsk næringsliv og infrastruktur ikke er offensivt. eforum har senere utvidet fokuset til elektronisk forretningsdrift hvor betydningen av elektronisk samhandling mellom næringsdrivende og mellom næringsdrivende og offentlig sektor har en sentral plass i tillegg til handel mot forbruker.

Høsten 1999 lanserte eforum i samarbeid med Forbrukerrådet merkeordningen for tryggere netthandel, Nsafe. Merkeordningen ble avviklet høsten 2007 fordi det ikke var mulig å få et tilstrekkelig antall medlemmer til at ordningen var selvfinansierende (kilde: Pressemelding under eksterne lenker).

eforum ble lagt ned som stiftelse i årsskifte 2004/2005 og gikk 15. januar 2005 inn som prosjekt i Standard Norge.

Eksterne lenker 
 eforum
 Nsafe.no: Pressemelding: Norges eneste merkeordning for trygg netthandel legges ned!
 Forbrukerrådet

Handel
Lodd

Lodd er en gammel måleenhet for vekt. Det gikk 16 lodd på en mark, og siden en mark var rundt en kvart kilo tilsvarte et lodd omkring 16 gram. Et lodd kunne igjen deles inn i 4 kvintin, hver på cirka 4 gram.

Lodd er således også opphavet for den generelle betydningen av ordet lodd som en ubestemt vekt (altså noe med høy massetetthet), kanskje brukt til å gi tyngde for noe som skal senkes i vann eller som pressmiddel på toppen av noe.

Lodd er også betegnelsen på referansemasser som brukes ved veiing med skålvekt eller kalibrering av fjærvekter. De finnes ofte i 1 – 2 – 2 – 5 (- 10 – 20 – 20 osv) serier.

Andre betydninger 
Lodd kan være en bong, kvittering eller en lotteriseddel. I denne betydningen er også skjebne synonymt med lodd, særlig i poetisk bruk.

Se også
 Loddsnor
 Loddline
 Loddrett
 Vekt

Litteratur
 Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006. 

Masseenheter
Gamle måleenheter
Kvintin

Kvintin er en gammel norsk måleenhet for vekt. 

Det gikk 4 kvintin på et lodd, og 16 lodd på en mark. En kvintin tilsvarer dermed ca. 4 gram. En kvintin kan videre deles inn i 4 ort.

Litteratur
 Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006. 

Masseenheter
Gamle måleenheter
Fyrkat

Fyrkat er et forsvarsanlegg fra vikingtiden, anlagt omkring 980 sørvest for Hobro i Region Nordjylland i Danmark. Fyrkat er den minste av de fire undersøkte ringborgene i Danmark. De tre andre er Trelleborg på Sjælland, Nonnebakken ved Odense og Aggersborg i nord ved Limfjorden. Mens Aggersborg var 288 meter i diameter (48 langhus), var de tre andre bare 120 meter i diameter og rommet neppe mer enn 16 store langhus.

I likhet med Aggersborg ligger Fyrkat også nær Hærvejen eller ca. 1,5 km øst for den østligste hærvejsrute mellom Ålborg og Viborg, hvor denne passerer vassdraget Onsild å. Selv om Fyrkat er den minste av de tre borgene, møter vi her et imponerende forsvarsanlegg. Anlegget er strengt geometrisk oppbygget og lagt innenfor en sirkel med en diameter på 120 m. Her er en karrébebyggelse med fire ganger fire hus anbrakt i kvadrat. Midt i hver karré ligger dessuten et mindre hus. 

Da arkeologer fra Nationalmuseet gravde ut vikingeborgen på 1950-tallet, fant de en gravplass nordøst for Fyrkat med bortimot 30 graver, blant annet flere barnegraver, og grav 4 som var en kvinnegrav med en del gjenstander som gjør det sannsynlig at kvinnen har vært en volve. Avdøde var kledd i et kostbart, blått og rødt antrekk med gulltråder. I likhet med de rikeste kvinnene var hun lagt i vognkassen fra et hestekjøretøy. Hun var gravlagt med tein og saks, men også to tå-ringer av sølv, et unikt funn i Norden. I graven lå også en bronseskål med mulig opprinnelse i Sentral-Asia. I en liten pung lå frø fra bulmeurt, et funn som knyttes til volver, i likhet med metallstaven hun fikk med seg i graven.

Tolkningen av vikingtidens ringborger er omdiskutert. De er blitt satt i forbindelse med erobringen av England i 1013, samlingen av Danmark til et kongerike under Harald Blåtann, stridigheter om makten mellom Harald Blåtann og hans sønn Svein Tjugeskjegg, og med truslene fra den tyske keiser i sør. En årringdatering av Fyrkatborgen viser at borgen sannsynligvis er oppført mellom 979 og 981, dvs. noenlunde samtidig med Aggersborg, Trelleborg og den store broen over Ravning Enge. 

I nærheten av Fyrkat ligger Fyrkat Vikingecenter med mange rekonstruksjoner av bygninger fra vikingtiden.

Referanser

Kilder 
 Fra Troldkirken til Tirslundstenen
 Nordjyllands Amt; Arkæologiens Nordjylland, Aalborg 2003.

Eksterne lenker 
 
 fyrkat.dk
 Nyt syn på trelleborgene
 Hærvejen
 Hærvejen op gennem Sønderjylland

Ringborger i Danmark
Danmarks historie
Vikingtiden i Danmark
Festninger i Danmark
Verdensarvkandidater i Danmark
Ort (vekt)

Ort er en gammel norsk måleenhet for vekt. 

Det gikk 4 ort på en kvintin, og 4 kvintin på et lodd. En ort tilsvarer dermed ca. 1 gram. En ort kan igjen deles inn i 16 æs.

Litteratur
 Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006. 

Masseenheter
Gamle måleenheter
Æs

Æs er en masseenhet, det vil si en måleenhet for vekt. Den ble brukt i Norge i perioden 1687 til 1875.

Det gikk 16 æs på en ort, og 4 ort på en kvintin, dermed tilsvarer 1 æs ca. 1/16 gram. 1 æs kunne videre deles inn i 16 gran. 8192 æs tilsvarte dermed ett handelspund og ett sølvvektspund. Det var få som hadde bruk for en så liten enhet.

Den norrøne ordet æs betød «sømhull, snørehull i kanten av noe».

Litteratur
 Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006.

Referanser

Masseenheter
Gamle måleenheter
Tobokstavsord
Gamvik flyplass

Gamvik flyplass er en nedlagt flyplass i Gamvik kommune i Finnmark fylke.

Flyplassen ligger to kilometer nord for Gamvik sentrum og ble innviet 29. august 1971.
Flyplassen var et spleiselag mellom befolkningen og A/S Varangfly-Norwings.
Rullebanen er muligens totalt 800 meter lang og 30 meter bred. Banen er delt i to av en vei og er 500 meter om denne ikke er lukket.

Flyplassen var en av flere ambulansestriper som ble bygd på 1970-tallet i Finnmark. Flyplassen mistet betydning etter at veiforbindelse og åpningen av Mehamn lufthavn 20 km unna. Flyplassen brukes i dag kun i nødssituasjoner.

Referanser 

Flyplasser i Troms og Finnmark
Samferdsel i Gamvik
Byggverk i Gamvik
Norsk luftfartshistorie
Gran (vekt)

For andre betydninger av gran, se: Gran (andre betydninger)
Gran (av latin granum = korn) er vektenhet som har blitt benyttet over store deler av Europa, også i Norge. Det er usikkert når det ble tatt i bruk, men enheten var i bruk i unionstiden i middelalderen.

Som masse tilsvarte i Norge ett gran 1/16 æs eller 1/256 ort. Som kommersiell vektenhet utgjorde ett gran 3,8 mg. Som myntvekt utgjorde ett gran 3,57 mg. Og som medisinalvekt utgjorde ett gran 62,1 mg, noe som samsvarte med det såkalte «Nürnbergsystemet» (Nürenberggran). I det prøyssiske system var medisinalvekten for ett gran lik 60,8 mg.

I Danmark ble gran som medisinalenhet inndelt som 1/480 unse eller 1/20 skruppel.

Gran ble også brukt som vektenhet for verdifulle metaller i Danmark-Norge, blant annet for gull og sølv. Ett gran gull var lik 1/4 karat eller 1/96 mark gull. Ett gran sølv var lik 1/16 lodd eller 1/96 mark sølv.

Referanser

Kilder 
 Editor. 2000. «Gran (German).» Rev. 19. september 2001. Sizes. Besøkt 8. november 2007
 Velle Espeland. 2006. «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt». Pund og mark. Språknytt, nr 4, 2006. Språkrådet. Besøkt 8. november 2007
 

Masseenheter
Gamle måleenheter

en:Grain (mass)
pt:Grão (medida)
sl:Grain
fi:Grain
Lispund

Lispund er en gammel måleenhet for vekt. 

Ordet er en forkorting av livlandsk pund, dvs det pundet som brukes i Riga. I Norge og Danmark tilsvarte lispundet 16 skålpund, mens i Sverige tilsvarte det 20 pund. Dette var trolig fordi det svenske pundet kun var på 425 gram. Forskjellen ble dermed bare ca. ½ kg. 

20 lispund tilsvarte 1 skippund. Et lispund kunne igjen deles inn i 20 skålpund.

Ulike størrelser
Lispundet har, som de fleste andre gamle mål og vekter hatt ulik betydning og størrelse. Historisk i Norge:
Inntil 1683 - Lybske pund - 1 lispund = 14 pund = 6,78594kg.
1613 - 1683 - Københavnerpund - 1 lispund = 16 pund = 7,96kg.
1683 - 1861 - Danske felles pund - 1 lispund = 16 pund = 7,996kg.
1861 - 1877 - Københavnerpund - 1 lispund = 16 pund = 8,0kg.

Litteratur
 Språkrådet: «Åtte potter rømme, fire merker smør – Om gammalt mål og gammal vekt», I: Språknytt. Nr 4, 2006.

Eksterne lenker
 Gamle danske måleenheter

Masseenheter
Gamle måleenheter
William James Sidis

William James Sidis (født 1.  april 1898, død 17. juli 1944) var et amerikansk vidunderbarn og matematiker. Han blir av noen forskere regnet som tidenes største geni. På bakgrunn av hans angivelige IQ på rundt 250 blir det sagt at han var kapabel til å blant annet lese Homer på gresk som fireåring, og forelese på Harvard som 11-åring.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Matematikere fra USA
Personer tilknyttet Harvard
Personer fra New York City
Våg (måleenhet)

Våg eller vog er en gammel måleenhet for vekt som er brukt i Skandinavia, herunder også i Norge.

Den såkalte «landsvågen», som ble innført i Norge med det nye målesystemet i 1875, utgjorde tre bismerpund eller ca. 17,932 kg. Denne enheten var i bruk på Østlandet, Vestlandet og i Nord-Norge, men den har variert i vekt. Tidligere ble den gjerne regnet som 72 pundmerker eller ca. 18,52 kg. På Sunnmøre var vågen lik tre lispund, mens den i Sunnhordland utgjorde 3 spann eller 90 pundmerker, tilsvarende ca. 23,15 kg.

Referanser

Masseenheter
Gamle måleenheter
Pott

Pott er en gammel måleenhet for volum. I 1875 ble den norske potten satt til å være 0,965 liter . Andre steder kunne den være forskjellig; i Frankrike 1,8 liter, og i deler av Sveits 1,5 liter. 1 pott tilsvarer 4 pel.

Ordet pott kan også bety det samlede beløpet deltakere i veddemål og hasardspill, for eksempel poker, har satset og spiller om.

Referanser

Volumenheter
Gamle måleenheter
Plutonium-239

Plutonium-239 er en isotop av grunnstoffet plutonium som er radioaktiv og har en halveringstid på 24 110 år. Det oppstår som biprodukt i kjernereaktorer ved at Uran-238 tar opp et nøytron og via betahenfall danner Neptunium som ved nytt betahenfall danner Plutonium. Plutonium-239 kan brukes i kjernevåpen.

Isotoper
Carmen

Carmen er opera i sjangeren opéra comique i fire akter av den franske komponisten Georges Bizet. Librettoen ble skrevet av Henri Meilhac og Ludovic Halévy basert på historien med samme navn av Prosper Mérimée. Operaen hadde premiere på Opéra-Comique i Paris 3. mars 1875. Ett år etter ble den karakterisert som en umoralsk og overfladisk fiasko. Likevel er den nå den operaen som kan vise til flest oppsetninger og oppføringer. 

Bizet døde etter operaens 33. oppføring, så han fikk ikke oppleve suksessen som Carmen fikk oppleve i det følgende tiår. Carmen har siden blitt en av verdens mest kjente operaer. Særlig er Habanera-arien fra første akt, og Toréador-arien fra andre akt noen verdens aller mest kjenteoperaarier.   

Operaens handling foregår i Sør-Spania forteller om den naive soldaten Don José som forelsker seg i sigøynerkvinnen Carmen. Don José gjør slutt med sin ungdomskjæreste og forsømmer sine militære plikter, før Carmen forlater han til fordel for den glamorøse tyrefekteren Escamillo. Don José dreper henne i et anfall av sjalusi. Skildringene av umoral, fattigdom, lovbrudd og hovedpersonens død gjorde operaen kontroversiell i samtiden. 

Kritikerne var først negative til operaen. Men den ble gradvis kjent som følge av mange oppsetninger utenfor Frankrike, og den ble ikke satt opp igjen i Paris igjen før i 1883. Etter komponistens død ble det gjort endringer i stykket, særlig ble den opprinnelige dialogen erstattet av resitativ.

Referanser

Media

Eksterne lenker 
 Carmen i Sceneweb - nasjonalt scenekunstarkiv
 Den Norske Operas side om stykket
 Carmen på Project Gutenberg
 Pianonoter av stykket

Operaer av Georges Bizet
Uroppføringer av musikk i 1875
Operaer på fransk
Operaer fra 1870-årene
Diglossi

Diglossi betegner en forholdsvis stabil språksituasjon innenfor et gitt samfunn eller område, der et høyspråk og et lavspråk lever side om side. Den klassiske definisjonen av diglossi sier at høyspråket og lavspråket skal være varianter av samme språk. Høyspråket brukes i mer formelle situasjoner, som i offentlig administrasjon, undervisning og media, mens lavspråket brukes uformelle sammenhenger, som dagligdagse samtaler.

Et typisk eksempel er tilstanden i den tysktalende delen av Sveits, der standardtysk brukes som høyspråk og sveitsertysk (eller alemannisk) er lavspråk. Et annet eksempel er arabisktalende land, hvor klassisk arabisk fungerer som høyspråk, og den lokale varianten av moderne arabisk som lavspråk. Dette er også tilfelle en del steder i Norge hvor bokmål fungerer som høyspråk, og den lokale dialekten eller endog nynorsk fungerer som lavspråk.

Sosiolingvistikk
Kjelsås Idrettslag

For fotballaget, se Kjelsås Fotball

Kjelsås Idrettslag (stiftet 16. mars 1913) er et norsk idrettslag fra Kjelsås i Oslo. Idrettslaget har i dag tilbud innen alpint, basketball, fotball håndball, langrenn og orientering. Fotballen i klubben er skilt ut til Kjelsås Fotball.

Utenom fotball, er langrenn er en av frontidrettene til klubben. Både på herre- og kvinnesiden har klubben avlet sterke løpere. Kjelsås har vunnet 13 NM-titler i langrennsstafett for damer. Den første tittelen ble vunnet i 1985 og den siste i 1999. Klubben hadde en ubrutt seiersrekke fra 1988 til 1994.

Historie
Kjelsås IL ble stiftet som Kjelsås Idrettsforening i 1913 av Einar E. Løvli og Aksel Fjeldstad. Maridalens Skiklub (stiftet 1897) gikk inn i foreningen i 1920, og navnet ble endret til Kjelsås Idrettslag. Etter andre verdenskrig ble klubben slått sammen med Sportsklubben Roald, som hadde vært med i Arbeidernes Idrettsforbund, og som var en fortsettelse av Solemskogen Idrettsforening.

Kjente utøvere 
Brage Sandmoen – tidligere toppfotballdommer
Marit Mikkelsplass – tidligere langrennsløper
Trude Dybendahl Hartz – tidligere langrennsløper
Nina Skeime - tidligere langrennsløper
Astri Knudsen Bech - tidligere håndballspiller, 103 landskamper som Kjelsås spiller og landslagskaptein
Kristian Kjelling – profesjonell håndballspiller
Eirik Brandsdal – langrennsløper
Alexander Steen Olsen – alpinist
Harald Eika Frey - basketballspiller
Sigurd Rosted - profesjonell fotballspiller
Sebastian Jarl - fotballspiller
Mathias Kjølø - fotballspiller
Sturla Ottesen - fotballspiller
Håvard Moseby - langrennsløper

Referanser

Eksterne lenker
 
 Kjelsås Langrenn

Kjelsås
Basketballag i Norge
Håndballag i Norge
Skiklubber i Norge
Idrettslag i Oslo
Idrettslag etablert i 1913
Sport i bydel Nordre Aker
Kvinnherad prestegjeld

Kvinnherad prestegjeld var prestegjeld i Sunnhordland prosti i Bjørgvin bispedømme. Det omfattet den nordøstre del av Kvinnherad kommune, og besto av sognene Kvinnherad, Åkra, Ænes, Hatlestrand, Ølve, Uskedalen og Varaldsøy.

Hatlestrand sogn ble utskilt fra Kvinnherad sogn i 1885. Husnes prestegjeld var en del av prestegjeldet som Husnes sogn inntil 1968.

Prestegjeldet som administrativ enhet ble faset ut av Den norske kirke fra 2004 og blir ikke lenger brukt.

Liste over sogneprester i Kvinnherad prestegjeld 
 1535–1577 Anders Pederssøn Hammer (død 1570)
 1577–1582 Truls Larsen Krog
 1582–1610 Christen Jensen Warder (død 1610)
 1610–1639 Povel Madssøn Alstrup (1580–1639)
 1639–1668 Hans Tharaldssen (død 1668)
 1668–1710 Peder Henriksen Arentz (1633–1710)
 1710–1749 Willum Frimann (1668–1749)
 1749–1770 Jakob Jersin Nyegaard (1707–70)
 1770–1786 Thomas Riese (1726–1810)
 1786–1803 Nils Hertzberg
 1803–1830 Peder Harboe Hertzberg (1775–1830)
 1831–1854 Elias Børge Unger (1795–1854)
 1855–1876 Bernt Tobias Bessesen (1802–)
 1878– Johan Einar Unger (1831–)

Eksterne lenker 
 Arkivverket: Prestegjeld og sogn i Hordaland
 Kvinnherad prestegjelds nettsted (arkivside)

Prestegjeld i Bjørgvin bispedømme
Kvinnherads historie
Religion i Vestland
Bernardino Poccetti

Bernardino Poccetti, også kjent som Barbatelli, Bernardino dalle facciate og Bernardino dalle grottesche (født 26. august 1548, død 10. oktober 1612), var en  manieristisk maler fra Firenze, Italia.

Liv og verk 
Poccetti tilhørte familien Barbatelli, og hans opprinnelige arbeid var dekorasjon av fasader og tak, noe hans kallenavn antyder. Han utmerket seg dels i å dekorere fasader med fantastiske skikkelser og medaljonger og dels i å male takarabesker og vakre detaljmotiv. Fra 1570 var han medlem av Firenzes laug for dekoratører, Accademia del Disegno. Poccettis første arbeidsplass var hos Michele Tosini, og han deltok i utsmykkingen av Chiostro Grande i Santa Maria Novella i 1580-årene.  Mellom 1583 og 1585 hjalp han til med freskene i Palazzo Capponi, og videre fullførte han fresker i San Pier Maggiore i San Pierino. 

I 1592-1623 arbeidet han med fresker som gjenga San Brunos liv og død i Certosa di Val d'Ema, men han arbeidet også for andre karthusiske klostre i Pisa og Siena. Freskene som ansees for å være hans mesterverk, befinner seg i Cappella del Giglio (Cappella Neri, 1599) i Santa Maria Maddalena dei Pazzi. Hans senere arbeider plasserer ham blant reformatorene fra Firenze, som et medlem av gruppen som kaltes Contra-Maniera sammen med Santi di Tito, Domenico Cresti (Il Passignano), Lodovico Cigoli,  Jacopo Chimenti da Empoli, Andrea Boscoli og  Gregorio Pagani. Disse kunstnerne overøste den akademiske manierismen fra den tiden med naturalisme.

Andre arbeider 
 Palazzo Usimbardi (nå Palazzo Acciaiuoli, 1603)
 Santissima Annunziata, Pistoia (1601)
 Sant'Antonios kloster i San Marco, Firenze (1602)
 «Massakren av de uskyldige», Ospedale degli Innocenti, Firenze (1610)

Referanser

Litteratur 
 Freedberg, Sydney J.: Pelican History of Art, Penguin Books Ltd 1993. Kapittel: «Painting in Italy», 1500-1600; sidene 627-629.

Eksterne lenker 
 

Italienske malere
Personer fra Firenze
Tequila (brennevin)

Tequila er en form for brennevin som blir produsert i områdene rundt Tequila i delstaten Jalisco i Mexico. Tequila blir produsert fra agaveplanten. De fleste typer tequila inneholder fra 35 % til 55 % alkohol. Noe som skiller tequila fra annen agavebrennevin som mezcal er at den er produsert av minimum 51 % blå agave samt at den kun er produsert i delstatene Jalisco, Guanajuato, Michoacán, Tamaulipas eller Nayarit i Mexico.

Historie
Tequila ble først produsert på 1500-tallet. Aztekerne hadde allerede laget pulque fra agaveplanten lenge før de spanske Conquistadorene kom til Mexico. Den type tequila som man kjenner til i dag, kom først i produksjon tidlig på 1800-tallet i Guadalajara. Det er først de senere tiår at etterspørselen etter tequila har økt internasjonalt. Selv om man i Norge kun får tak i noen få merker av tequila (med veldig varierende kvalitet), så finnes det over 600 forskjellige merker av tequila på markedet i Mexico.

Tequilatyper
Det finnes to typer tequila, premium og mixto. Den ene typen består av 100 % blå agave, og den andre består av 51 % blå agave.
Den reneste typen tequila man får er produsert av 100 % blå agave. Tequila som ikke består av 100 % blå agave, må bestå av 51 % blå agave, og kalles for mixto. Mixto består av i tillegg til blå agave, også av vanlig rørsukker eller fra mais, og den benyttes som navnet tilsier, i drinker. Premium Tequila, som består av 100 % blå agave, drikkes som oftest rent eller sammen med lime og salt.

Tequilakategorier
Tequila deles normalt inn i 3 hovedkategorier:
blanco (hvit) – tequila som ikke er lagret.
reposado (rolig eller uthvilt) – tequila som er lagret minimum 2 måneder på eikefat.
añejo (moden) – tequila som er lagret minimum 1 år på eikefat.
Reposado har en gyllen farve og añejo kan være en god del mørkere.
I tillegg til de 3 hovedkategoriene blir det i enkelte tilfeller også benyttet 2 ekstra kategorier:
joven («ung») eller oro («gull») Ulagret «blanco» tequila som er blandet med reposado eller añejo tequila, ofte fremstilt med en karamellfarge.
extra añejo («ekstra moden») – lagret i minimum 3 år på eikefat.

Se også
 Liste over tequilamerker

Eksterne lenker
 Tequilas.info  – Informasjon om tequila

Brennevin
Meksikansk drikke
Jalisco
Introduksjoner på 1500-tallet
Ord og uttrykk fra nahuatl