Groruddalen

Groruddalen er fellesbetegnelse for Oslos nordøstre bydeler. Det kan avgrenses av Østmarka i øst, Gjelleråsmarka i nord, Lillomarka i vest, og en tenkt linje omtrent fra Bjerke via Økern til Bryn i sør. Omfattes stort sett av bydelene Bjerke, Alna, Grorud og Stovner.

Dalstrøket ligger i det tidligere Østre Aker sogn i Aker kommune og het tidligere Akersdalen. Inntil 1960 var Groruddalen betegnelsen på dalen fra Alnsjøen langs Alnaelva frem til Bryn. I 1960 foreslo redaktøren av Akers Avis/Groruddalen å bruke navnet Groruddalen om dalføret fra ringveien til bygrensen. 

Navnet har sammenheng med at Grorud lenge var det viktigste sentrum for befolkningen i deler av dalen. Grorud er et gammelt industritettsted, og der har det vært drevet både sagbruk, bergverk og tekstilproduksjon. Grorud fikk jernbanestasjon i 1854, skole i 1900 og kirke i 1902. Grorud var altså et sentrum for dalen på flere måter.

Bydeler 

Fire av Oslos bydeler regnes til Groruddalen; Bjerke ligger i vest, Alna i sør, Grorud i nord og Stovner i øst.

Kommunikasjon 
Vei- og baneforbindelser går hovedsakelig langs med dalen. T-banelinje 2, Furusetbanen og  går langs dalen i sør. I dalbunnen går Hovedbanen og  Østre Aker vei. Nordsiden er betjent av T-banelinje 5, Grorudbanen og  Trondheimsveien. Det er også vei- og bussforbindelser og som går på tvers av Groruddalen.

Befolkning og bebyggelse 

Groruddalen rommer flere drabantbyområder med høye og lave blokker, i tillegg til områder med småhus, rekkehus og villabebyggelse. Dalbunnen, og spesielt området rundt Alnabru er preget av industri og Jernbanens lagerområde.

Området har en befolkning på rundt 140 000 , altså mer enn hver femte Oslo-innbygger. Hovedtyngden av befolkningen bor i dalsidene mot nord og sør, mens befolkningstettheten i midten er noe lavere. En storstilt boligbygging på 1960- og 1970-tallet hevet folketallet og skapte om landbruks- og småindustrimorådene om til drabantbyer fra 1960-tallet . På alle kanter er Groruddalen omkranset av Oslomarka: Lillomarka og Østmarka. De fleste beboere har mindre enn 15 minutters gangavstand til skog – skiløyper, badevann og andre rekreasjonsmuligheter.

Sammen med Søndre Nordstrand, har Groruddalen høy andel innbyggere født i utlandet eller med foreldre født i utlandet . I enkelte strøk eller delbydeler ligger andelen innvandrere på mer enn 50 prosent.

I 2007 begynte Staten og Oslo kommune en felles satsing over ti år for å bedre miljøforhold samt levekår i Groruddalen. Dette tiltaket, kalt Groruddalssatsningen, ble videreført og skal vare fram til 2026 .

Historie

Eldre tider
Den tidligste bosetningen i området stammer sannsynligvis fra jernalderen: det finnes blant annet  helleristninger på Furuset, tre skålgroper i Kristofer Robins vei 23, gravrøyser under Røverkollen på Romsås og på Stovner. Det har blitt drevet jordbruk i området i alle fall i fire tusen år eller mer. Området har i lange tider vært en viktig gjennomfartsåre for folk som skulle inn til Oslo, og for folk som skulle på pilegrimsreise til Nidaros. Andreas Holmsen daterer de 39 kjente gårdsnavnene i Groruddals-området til å være 14 fra middelalderen, 7 fra vikingtiden og 2 eldre. Svartedauden fór ille med Groruddalen: bare Bredtvet sto noenlunde vitalt igjen.

Fra 1600-tallet av oppsto etter hvert en variert industri i Groruddalen. Den første var sagdrift langs Alna, fra 1700 bergverksdrift ved Alnsjøen. Steindrift, særlig av groruditt ble viktig særlig fra 1840-årene av. Både groruditten og teglverkene i Groruddalen har bidratt til byggingen av Oslo - og til byer på kontinentet.

De første tettstedene
Den første litt mer bymessige bebyggelsen i Groruddalen kom rundt 1900, i tilknytning til jernbanestasjonene på Bryn og Grorud. Likevel fortsatte Groruddalen å være hovedsakelig et jordbruksområde i mange tiår: i 1950 var det fremdeles drift ved 40 gårder i området. Grorudbanen ble bygget i 1966 og forlenget til Vestli i 1975. Furusetbanen kom i 1970.

Flaen, Kalbakken, Grorud og Veitvet ble bebygd med blokker på 1950-tallet. På 1960-tallet ble Ammerud, Rødtvet, Tveita og Haugerud bebygget. De siste områdene som ble blokkbebyggelse var blant annet Stovner, Furuset, Romsås og Ellingsrud.

Kulturminner
Det har blant annet i forbindelse med Groruddalssatsingen vært gjort et arbeid på å dokumentere, sette i stand og informere om Groruddalens mange kulturminner. Til godt ut i etterkrigstida var store deler av Groruddalen landbruksområder, og mange av de gamle gårdsbygningene er intakte. I tillegg er det mye industrielle kulturminner, og enkelte oldtidsfunn.

På Grorud ble det i 2012 åpnet et museum for formidling av steinhoggernes liv. Det ligger i de gamle arbeiderboligene i Grorudveien.

Galleri

Kjente groruddøler 

 Mohammed Abdellaoue, fotballspiller 
 Mustafa Abdellaoue, fotballspiller
 Tshawe Baqwa, musiker
 Tommy Berntsen, fotballspiller
 Jan Bøhler, politiker
 Odd Børretzen, forfatter og sanger
 Torgeir Bryn, basketballspiller 
 Gene Dalby, lyriker
 Tom Egeland, forfatter
 Torgrim Eggen, forfatter
 Dagfinn Enerly, fotballspiller
 Pål Enger, billedkunstner og tyv
 Jostein Gaarder, forfatter
 Christer George, fotballspiller
 Erik Fosnes Hansen, forfatter
 Guri B. Hagen, forfatter
 Inger Hagerup, forfatter
 Iram Haq, skuespiller, filmskaper
 Anders Hoff, revyartist
 Daniel Fredheim Holm, fotballspiller
 Thomas Holm, fotballspiller
 Kim Holmen, fotballspiller
 Roy Jacobsen, forfatter
 Finn Kalvik, musiker
 Joshua King, fotballspiller
 Mike Kjølø, fotballspiller
 Trygve Lie, politiker
 Hilde Lyrån, skuespiller
 Kim Andre Madsen, fotballspiller
 Anne Marie Meyer, forfatter
 Stig Millehaugen, drapsmann
 Bjarte Myrhol, håndballspiller
 Tommy Nilsen, musiker
 Aham Okeke, sprinter
 Ezinne Okparaebo, sprinter
 Øystein Pettersen, langrennsløper
 Per Petterson, forfatter
 Ingvild H. Rishøi, forfatter
 Petter Salsten, ishockeyspiller
 Harmeet Singh, fotballspiller
 Bjørn «Botta» Skaare
 Jan Derek Sørensen, fotballspiller
 Mats Zuccarello, ishockeyspiller
 Martin «Don Martin» Raknerud
 Mala Wang-Naveen, forfatter og journalist
 Zeshan Shakar, forfatter
 Sofian Benzaim, sanger
 Maria Navarro Skaranger, forfatter

Fotnoter

Kilder 
 Artikkel om Groruddalen på Lokalhistoriewiki
Heide, Eivind 1980: Groruddalen, Tiden norsk forlag, Oslo
Holden, Finn 2003: Akergårder i Oslo – en landsens byhistorie, Andersen & Butenschøn AS
Thuesen, Nils Petter 1980: «Fortidsminner i Groruddalen», i Heide, Eivind: Groruddalen, Tiden norsk forlag, Oslo
Thuesen, Nils Petter 1980: «Den eldste gardshistorien», i Heide, Eivind: Groruddalen, Tiden norsk forlag, Oslo
Oslo byleksikon 1987
Oslo byleksikon 2000

Se også
Akers Avis Groruddalen
Lokalavisen Groruddalen
Groruddalen skole
Groruddalen Ballklubb
Groruddalen Historielag

Eksterne lenker
 Oppdag Groruddalen - et nettsted for Groruddalens kulturminner
 Offisiell side for Groruddalssatsingen
 "Sosiale utfordringer", lederartikkel i Akers avis Groruddalen 2006
 Groruddalen Historielag
 Groruddalen og Søndre Nordstrand. Statistikkgrunnlag for Groruddalssatsningen og Handlingsprogrammet for Oslo Sør.Oslo kommune, Utviklings- og kompetanseetaten, Notatserien 3/2008. 201 sider. Gir detaljert befolknings- og levekårsstatstikk for bydeler og delområder (drabantbyer og strøk) (lest 31. mars 2009)
 Oslopuls.Aftenposten – Oslo skal vokse i Groruddalen – «Innen 2030 kan Oslo få 200.000 nye innbyggere. Mer enn 70.000 av dem skal bosette seg i Groruddalen» (05.04.11)
 Groruddalen Rotary Klubb
 Ja, vi elsker Groruddalen 
 Historiske turtips i Groruddalen

Daler i Oslo
Bydel Bjerke
Bydel Alna
Bydel Grorud
Bydel Stovner