alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ishockey-VM 1969 for menn

Ishockey-VM 1969 var det 36. verdensmesterskapet og det 47. europamesterskapet i ishockey. Turneringen skulle egentlig ha gått i Tsjekkoslovakia, men på grunn av urolighetene der ble det ved en konferanse i oktober 1968 i Genève i Sveits besluttet av Det internasjonale ishockeyforbundet (IIHF) å flytte den til Sverige.

Turneringen ble arrangert i Sverige fra 15. til 30. mars og kampene ble spilt i hovedstaden Stockholm. Seks lag deltok i A-VM, det ble spilt en dobbelserie der alle lagene møttes to ganger. Det ble en meget jevn turnering der tre lag fikk samme antall poeng, men som vanlig ble det Sovjetunionen som stakk av med gullmedaljene, de vant sitt sjuende strake verdensmesterskap.

Resultater

VM-tabell

EM-tabell

Medaljer VM

Medaljer EM

Kilder 
 Resultater www.hockeyarchives.info

Ishockey-VM
Ishockey-EM 1969
Ishockeyturneringer i Sverige
Internasjonale mesterskap i Sverige
Sport i Stockholm
Internasjonale mesterskap i 1969
Sport i Sverige i 1969
Ishockey i 1969
Møne

For tegnet ^, se cirkumfleks

Et møne er den høyeste delen (vinkelpunktet) av en takflate på en bygning. Et flatt tak har derfor intet møne.

Ved bruk av teglstein eller takplater, blir mønet dekket av mønepanner (takplater) eller mønestein (teglstein).

Litteratur
Ahlstrand, Jan Torsten.; Arkitekturtermer. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0

Bygningsdetaljer
VM i skiskyting 1986

Det 22. verdensmesterskapet i skiskyting for menn ble arrangert fra 18. til 23. februar 1986 i Oslo. 

Det 3. verdensmesterskapet for kvinner ble arrangert sammen med junior-VM fra 13. til 16. februar i Falun i Sverige.

VM for menn i Oslo

10 km sprint 

Dato: 21. februar
Peter Angerer fra Vest-Tyskland kom opprinnelig på andreplass, men ble diskvalifisert etter at det ble oppdaget spor av et forbudt, prestasjonsfremmende middel i dopingprøven.

20 km 

Dato: 22. februar

4 x 7,5 km stafett 

Dato: 23. februar
Det vesttyske laget kom i mål på tredjeplass. Laget ble imidlertid diskvalifisert etter at det ble funnet spor av forbudte, prestasjonsfremmende midler i dopingprøvene til Peter Angerer og Franz Wudy.

VM for kvinner i Falun

5 km sprint

10 km

3 x 5 km stafett

Medaljestatistikk 

VM i skiskyting
VM i skiskyting i Norge
Internasjonale mesterskap i Sverige
Skiskyting i Norge
Sportsarrangementer i Holmenkollen
Falu kommune
Sport i Norge i 1986
Sport i Sverige i 1986
Internasjonale mesterskap i 1986
Skiskyting i 1986
Flekktyfus

Flekktyfus (fra gresk typhos, på norsk: røykfylt, disig), viser til pasientens omtåkede febertilstand, beslektet med tyfon (= virvelvind)
var i tidligere tider en fryktet sykdom med utbrudd som tok livet av tusener, spesielt under kriger og i hungerår. Nå til dags er sykdommen meget sjelden, og forekommer nesten bare blant fattige i visse tropiske høylandsområder. 

Flekktyfus skyldes to arter bakterier, Rickettsia typhi eller Rickettsia prowazekii. Begge overføres til mennesker gjennom kroppslus og enkelte andre insekter. Sykdommen bryter ut med plutselig høy feber, intens  hodepine, indre blødninger og karakteristisk flekket utslett. Dødeligheten stiger med alderen. Utbrudd som skyldes Rickettsia prowazekii er vanligvis noe mildere, og forekommer oftest hos eldre mennesker som har blitt smittet som unge.

Vaksine og forebygging 
Et voldsomt utbrudd av flekktyfus var en av årsakene til at Canada gikk tapt for Frankrike, da rundt 10.000 sjøfolk ble smittet og omkom på den franske atlanterhavsflåten i 1757-58. Flekktyfus fortsatte å ta livet av mange, særlig i Øst-Europa under første verdenskrig. Den første effektive tyfus-vaksinen ble utviklet av den polske zoologen Rudolf Weigl i mellomkrigstiden.
Bedre, billigere og mindre risikable vaksiner ble utviklet under andre verdenskrig.

Det finnes ingen tilgjengelig vaksine i Norge. Sykdommen overføres fra rotter til mennesker gjennom lus. Man blir ikke smittet hvis man unngår å få kroppslus.

Behandling
Uten behandling kan flekktyfus være dødelig, særlig den epidemiske formen. Hvis sykdommen behandles på et tidlig stadium med antibiotika vil den kunne stanses i nesten alle tilfeller. Alle rickettsia-artene er følsomme for tetrasykliner og kloramfenikol. Førstevalg er doxycyklin.

Flekktyfus i dag 
Etter andre verdenskrig har flekktyfus-epidemier forekommet i Øst-Europa, Asia, Midtøsten og deler av Afrika. Ifølge Verdens helseorganisasjon dør omtrent 0,2 mennesker av flekktyfus per én million mennesker i året.
Med en verdensbefolkning på rundt 7 milliarder mennesker betyr det rundt 1400 dødsfall i året.

Referanser 

Bakterielle infeksjoner
Insektbårne sykdommer
Erklæringsteorien

«Ed» omdirigeres hit. For annen bruk, se ED.
Erklæringsteorien er en avtalerettslig teori. Den innebærer at den som avgir en erklæring kan bli bundet selv om vedkommendes utsagn ikke stemmer overens med hva hun eller han har ment å uttrykke. Mens viljesteorien legger vekt på hva avgiver av utsagnet har ment, legger erklæringsteorien vekt på hvordan utsagnet er naturlig å forstå for en normalt oppegående person. Den innebærer derfor en mer objektivisert tilnærming til spørsmålet om avgiver er forpliktet av utsagnet. Teorien ble først utformet i Tyskland, men Fredrik Stang utformet den for norske forhold. Norsk rett kan derfor sies å bygge på en variant av erklæringsteorien.

Referanser 

Privatrett
Mikojan-Gurevitsj MiG-23

Mikojan-Gurevitsj MiG-23 (NATO-kallenavn Flogger) er et jagerfly produsert av Mikojan-Gurevitsj, fortrinnsvis for det tidligere Sovjetunionen. Flyet ble imidlertid produsert i stort antall og eksportert til en rekke land hvor det fortsatt er i aktivt bruk. MiG-23 er et en-motors fly med variabel vingegeometri, det vil si at vingenes vinkel kan varieres i forhold til resten av flykroppen.

MiG-23 
MiG-23 er utelukkende et jagerfly. Flyet var tenkt som en erstatning for MiG-21 som hadde for dårlig radar, for kort rekkevidde, og for liten våpenkapasitet.

Varianter
Flogger A, Flogger B, Flogger C, Flogger E. Første generasjons MiG-23
Flogger G, Flogger K. Andre generasjons MiG-23
Flogger F, Flogger H. Bakkeangrepsvariant (ble utviklet til MiG-27)

Brukerland 
Tidligere: Bulgaria, Tsjekkia, Folkerepublikken Kina (testet egyptiske), Tsjekkoslovakia, Øst-Tyskland, Egypt, Ungarn, Irak, Polen, Romania, Russland/Sovjetunionen, Sudan, Ukraina.

Nåværende: Algerie, Angola, Cuba, Etiopia, India, Jemen, Kasakhstan, Libya, Nord-Korea, Syria, Turkmenistan, Zimbabwe.

Spesifikasjoner (MiG-23ML)

Referanser

Eksterne lenker 
 Wings Palette-fargelegging

Jagerfly
Fly med variabel vingegeometri
Enmotors jetdrevne luftfartøy
Mikojan-Gurevitsj-luftfartøy
Objekt

Denne omhandler betegnelsen objekt. For den grammatiske termen, se objekt (grammatikk).

Et objekt (latin: objectum, partisipp av objicere) er i prinsippet et ord som det kan føres en samtale om. Ifølge etymonline.com oppsto betydningsfornemmelsen 'siktemål' c. 1386, jamfør (objektiv eller, som uttrykk i skuespillerkunstens såkalte metode: 'superobjektiv', brukt om en karakters grunnleggende motiv) . Ordet er sammensatt av 'ob' som blir oversatt med 'mot' eller 'henimot', og 'jekt' som kommer av lat. 'jacere': 'å kaste'. Objekt blir ofte satt i en dikotomisk sammenheng med 'subjekt', i betydningen det erkjennende subjekt, men ordet 'subjekt' betyr snarere 'underkastet', noe som er påpekt i moderne kontinental filosofi.   

Normalt er et objekt en gjenstand som det kan tas og føles på, men det kan også være en person, et dyr, en eiendom, et element i universet eller for eksempel en sinnstilstand som er gjenstand for forskning. 

Fysiske objekter
 
Grunnleggende konsepter i metafysikk
Netanya

Netanya (hebraisk:  – Netanya) er en by i Sentraldistriktet i Israel, og viktigste by i regionen Sharon. Byen ligger ved Middelhavet ca. 30 kilometer nord for Tel Aviv. Byens befolkning var på 173 800 i 2006, og det er forventet at den når 350 000 innen 2020.

Den er en av de viktigste feriebyene i Israel med fine strender, behagelig klima, eksklusive hoteller, restauranter, nattklubber, kaféer, butikker, et blomstrende natteliv med liv og glade dager og en avslappet atmosfære. Byen har derfor i mange år vært et populært feriested med mange turister. 

I 1933 ble det første diamantsliperiet grunnlagt i byen og etter hvert utviklet Netanya seg til et sentrum for Israels diamantindustri med mange diamantsliperier og -sentra. Diamanter er en av Israels største import- og eksportartikler og landet har i mange år vært verdens største eksportør av slepne diamanter. I byens utkant ligger der flere industriområder med bl.a. støperier, garverier, bryggerier og maskin- og ingeniørvirksomheter. Jernbanestasjonen ligger ved banen mellom Tel Aviv og Nahariya. 

Byen, som er oppkalt etter Nathan Strauss, ble grunnlagt i 1928–1929 som et landbrukssamfunn med sitrusplantasjer. Den fruktbare Sharonsletten på Israels sentrale kystområde er et frodig sitrusland med mange plantasjer og dyrking av alle sorter sitrusfrukt.

Byens høyeste tårn er boligblokken Sea Opera 2.

Sport 
Det er tre fotballag i Netanya, det største er Maccabi Netanya, og den største lokale rivalen er Beitar Nes Tubruk. Det tredje er Maccabi HaSharon, selv om laget ligger i 6. divisjon i Liga Gimel. Elitzur Netanya representerer byen i 2. divisjon i israelsk basketball. I baseball er byen representert av Netanya Tigers i Den israelske baseballigaen. Som en del av «Netanya – sportens by»-programmet ble strandfotballstadionet bygd og huser i dag israelsk mesterskap og internasjonale «diamant-turnering»-spillene.

I tillegg har Maccabi Netanya også en bokse- og fekteklubb, mens det er en judo- og gymnastikklubb i Hapoel Netanya.

Netanya er også senteret for paragliding i Israel. De moderate klippene samt vind gjør stedet ideelt for sikker og underholdende paragliding.

Vennskapsbyer 
  Bournemouth
  Cincinnati
  Dortmund
  Gießen
  Gold Coast
  Nice
  Sarcelles
  Siófok
  Stavanger
  Sunny Isles Beach

Berømte personer fra Netanya 
 Shiraz Tal, israelsk skuespiller og modell
 Mordechai Spiegler, tidligere russisk-israelsk fotballspiller
 Maya Bouskilla, israelsk sanger
 Marija Sjarapova, russisk tennisspiller

Referanser

Eksterne lenker 
 
  Offisielt turistnettsted 
  Turistnettsted

Byer i Israel
Turisme i Israel
Sentraldistriktet
Bosetninger etablert i 1929
1929 i Asia
Dagsnytt 18

Dagsnytt 18, også skrevet Dagsnytt Atten, er et norsk nyhets- og debattprogram som har gått på NRK Radio siden 1990. Programmet er en del av Dagsnytt-redaksjonens magasinavdeling. Det sendes på radiokanalen NRK P2 og NRK Nyheter, samt på TV-kanalen NRK1. Programmet sendes alle hverdager mellom klokka 18.00 og 19.00. 

De debattantene og intervjuobjekter som deltar i Dagsnytt 18 er oftest politikere, organisasjonsledere, journalister, skribenter og kommentatorer. De fleste sakene som tas opp følger opp eller utdyper saker som allerede er omtalt i media. 

På Twitter refereres det ofte til debatter på Dagsnytt 18 med emneknaggen #Dax18.

Historikk 
Programmet ble lansert i 1990 under navnet Atten Tretti, og gikk innlysende nok mellom kl 18.30 og 19.30. Men da Dagsrevyen i 1992 bestemte seg for å flytte sitt sendetidspunkt fra 19.30 til 19.00 valgte Atten Tretti-redaksjonen å flytte sitt program til kl 18.00 og dermed endret de navnet til Dagsnytt Atten.

Dagsnytt 18 er et radioprogram, men i 2007 ble det montert TV-kameraer som viser programleder og gjester i studio. Den TV-sendte utgaven av programmet begynte som svært enkle fjernsynssendinger fra radiostudio, direktesendt på NRK2, men fra 18. mars 2019 fikk programmet nytt studio, bedre tilpasset sendinger på TV.  Fra mars 2020 ble TV-sendingene flyttet til NRK1. Selv om programmet opprinnelig er et radioprogram, har TV-sendingene større publikum enn radioprogrammet, med henholdsvis  TV-seere og cirka  lyttere av radiosendingene (2015).

For programmet har Fredrik Solvang blitt nominert til Gullruten 2017 i klassen beste mannlige programleder mens Sigrid Sollund ble nominert til Gullruten 2021 i klassen beste programleder -nyhet, sport eller aktualitet.

Nåværende programledere i Dagsnytt 18

 Anne Kathrine Førli
Espen Aas
 Gry Elisabeth Veiby
Lilla Sølhusvik
 Sverre Tom Radøy
 Sigrid Sollund
 Ugo Fermariello

Referanser

Eksterne lenker
 Dagsnytt 18 - TV i NRK Nett-TV (tilgjengelig for norske IP-adresser).
 Om programmet
 5000 av Dagsnytt 18s sendinger fra 1992 fra NRKs radioarkiv lagt ut som lydstrøm av Nasjonalbiblioteket

Radioprogrammer på NRK Radio
Norske nyhets- og aktualitetsprogrammer på radio
Norske radioprogrammer fra 1990-årene
Norske radioprogrammer fra 2000-årene
Norske radioprogrammer fra 2010-årene
Norske radioprogrammer fra 2020-årene
VM i skiskyting 1992

Det 27. verdensmesterskapet i skiskyting  ble arrangert i Novosibirsk i Russland i 1992. Siden OL i Albertville ble arrangert samme år, ble det bare arrangert verdensmesterskap i lagkonkurranse.

Menn

Kvinner

Medaljestatistikk 

VM i skiskyting
Skiskyting
Internasjonale mesterskap i Russland
Novosibirsk
1992 i Russland
Skiskyting i 1992
Skiskyting i Russland
Sylfest Glimsdal

Sylfest Glimsdal (født 9. oktober 1966 på Fagernes) er en norsk tidligere skiskytter. Han var med på Norges lag som ble verdensmester på lagøvelsen under VM i skiskyting 1998 i Hochfilzen.

I sesongen 1991/92 kom han på tredjeplass sammenlagt i verdenscupen, etter Jon Åge Tyldum og Mikael Löfgren. Under VM 1989 gikk han på det norske stafettlaget som tok bronsemedaljene. I VM 1992 i Novosibirsk var han med på å ta sølv, denne gang i lagøvelsen.

Han er bosatt i Molde, hvor han er ansvarlig for skiskytteravdelingen i Molde og Omegn Idrettsforening.

Verdenscupseire

Referanser

Eksterne lenker 
 

Norske skiskyttere
Verdensmestere i skiskyting
Norgesmestere i skiskyting
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1988
Skiskyttere under Vinter-OL 1988
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1992
Skiskyttere under Vinter-OL 1992
Deltakere for Norge under Vinter-OL 1994
Skiskyttere under Vinter-OL 1994
Personer fra Nord-Aurdal kommune
Fødsler i 1966
Kongepokalvinnere i skiskyting
Deltakere under VM i skiskyting 1989
Deltakere under VM i skiskyting 1992
Deltakere under VM i skiskyting 1993
Deltakere under VM i skiskyting 1994
Deltakere under VM i skiskyting 1995
Deltakere under VM i skiskyting 1997
Deltakere under VM i skiskyting 1998
Deltakere under VM i skiskyting 1999
Natriumnitritt

Natriumnitritt, NaNO2 er et nitrittsalt. Det er et hvit krystall pulver, det har høy løselighet i vann og høy hygroskopisk. Det har flere bruksområder, innenfor industriell kjemi prosesser blir det ofte brukt for å gjøre amider om til diazo grupper.

Bruk som tilsetningstoff
Natriumnitritt er vanlig tilsetningsstoff i kjøtt i noen land. I Norge er bruken av natriumnitrit omdiskutert, men ikke forbudt. Grunnen til skepsisen er at natriumnitritt kan gjennomgå en kjemisk reaksjon i magen og bli giftig. Men likevel brukes stoffet flittig i utlandet, fordi stoffet er særdeles effektiv mot giften botulinumtoksin.

Natriumnitritt tilsettes i små doser i saltlaken til et produkt, og ikke rett i produktet. Forholdet natriumnitritt tilsettes i er avhengig av hva det skal brukes til. De fleste kjøttprodukter skal ha et forhold på 6g natriumnitritt per kg koksalt, men til produksjon av posteier og leverpølser er det satt ned til 3g/kg.

Uorganiske forbindelser
E-stoffer
Natriumforbindelser
Nitritter
VM i skiskyting 1990

Det 25. VM i skiskyting  ble arrangert på tre forskjellige steder i 1990.

Mesterskapet var opprinnelig lagt til Minsk i Sovjetunionen. Der var imidlertid snøforholdene så dårlige at bare de to normaldistansene (20 km for menn, 15 km for kvinner) kunne avvikles. Det ble bestemt at verdensmesterskapet skulle fullføres i Oslo. Her ble så sprint og lag- og stafettkonkurransene arrangert. Midtveis i herrestafetten ble tåken så tett at øvelsen måtte avbrytes. Den ble senere arrangert i Kontiolax i Finland.

Menn

10 km sprint 

Dato: 10. mars 1990

20 km 

Dato: 20. februar 1990

4 x 7,5 km stafett 

Dato: 18. mars 1990

Lag 

Dato: 8. mars 1990

Kvinner

7,5 km sprint 

Dato: 10. mars 1990

15 km 

Dato: 20. februar 1990

3 x 5 km stafett 

Dato: 11. mars 1990

Lag 

Dato: 8. mars 1990

Medaljestatistikk 

VM i skiskyting
Skiskyting i Norge
VM i skiskyting i Norge
Internasjonale mesterskap i Hviterussland
Internasjonale mesterskap i Sovjetunionen
Sportsarrangementer i Holmenkollen
Internasjonale mesterskap i Finland
Sport i Minsk
Norra Karelen
Internasjonale mesterskap i 1990
Sport i Norge i 1990
1990 i Belarus
Sport i Finland i 1990
Skiskyting i 1990
Skiskyting i Belarus
Skiskyting i Finland
Transfett

Transfett, også kalt transfettsyre, er en type fler- eller enumettet fett. Transfett forekommer naturlig i små mengder i kjøtt og meieriprodukter fra drøvtyggere, men mesteparten av transfettet som mennesker får i seg gjennom kosten i dag blir produsert industrielt som et biprodukt under herding av planteoljer.

Transfett er verken nødvendig for kroppen eller godt for helsen. Tvert imot har transfett blitt funnet å øke faren for å utvikle koronar hjertesykdom og kreft. En japansk undersøkelse har funnet ut at de med høye transfettverdier i blodet har mellom 50% til 75% større risiko for å få Alzheimer eller annen form for demens enn folk med normale verdier. 

Kjemisk sett er transfett bygget opp av de samme grunnstoffene som ikke-transfett, men molekylene har forskjellig form. Utgangspunktet er umettet fett som herdes ved at man addererer hydrogengass til dobbeltbindingene. I et molekyl med dobbeltbindinger kan hydrogenatomene befinne seg enten på samme side – cis, eller hver sin side – trans, av dobbeltbindingen. 

 Eksempel – alkenetet but-2-en:
                H     H                              H        CH3           
 cis:            C = C                trans:          C = C ´
           CH3 ´       ` CH3                     CH3 ´      H

I transfett-molekyler er dobbeltbindingene mellom karbon-atomene i trans-konfigurasjon i stedet for den naturlige cis-konfigurasjonen, noe som resulterer i en rett heller enn bøyd form. Transfett har på grunn av dette høyere smeltepunkt enn tilsvarende cisfett (færre forgreininger gjør at det pakkes mer sammen).

Matvarer som inneholder transfett
 Frityrfett som benyttes i gatekjøkken og fastfood-bransjen
 Frityrlaget som omgir frossenvarer som fiskepanetter, snitzler og lignende
 Bakefett i kjeks, kaker og annet bakverk (særlig produkter med lang holdbarhetsdato)
 Suppeposer og sauseposer
 Visse peanøttsmør (hydrogenerte vegetabilske oljer)
Noen typer erstatningskaffefløte (ikke-melkebasert)

Referanser

Eksterne lenker
 Artikkel i Tidsskrift for Den norske lægeforening om transfett i norsk kosthold
 Corporate InGREEDients (Amerikansk dokumentar om sammenhengen mellom kosthold og sykdom, med fokus på transfett og hydrogenerte oljer)

Fettsyrer
Kosthold
Vidunderbarn

Vidunderbarn er et barn som har særskilte evner som er svært uvanlige hos barn på samme alder. Barnet kan være ekstremt musikalsk, ha veldig høy IQ, være uvanlig begavet i for eksempel matematikk eller naturvitenskap, ha en særlig høy språklig intelligens, eller ha store kunstneriske eller sportslige talenter. 

En vanlig definisjon på et vidunderbarn er et barn som, i en alder av rundt elleve år, altså normalt før puberteten, har evner på ekspertnivå eller forstår de grunnleggende prinsippene i et fagfelt som vanligvis bare voksne behersker.

Eksempler 
Komponisten Wolfgang Amadeus Mozart er blant de best kjente vidunderbarn i historien. I Norge har blant andre sjakktalentet Magnus Carlsen og pianisten Wolfgang Plagge blitt kalt vidunderbarn.

Lista under viser et utvalg personer som har blitt omtalt som vidunderbarn  

Isaac Newton (1643–1727), fysiker
Christian Heinrich Heineken (1721–1725), universalgeni
Jean-Philippe Baratier (1721–1740), språkmann og matematiker
Tobias Mayer (1723–1762), matematiker
Wolfgang Amadeus Mozart (1756–1791), cembalist og komponist
Ludwig van Beethoven (1770–1827), komponist
William Crotch (1775–1847), organist og komponist
Carl Friedrich Gauss (1777–1855), matematiker
Johann Heinrich Friedrich Karl Witte (1800–1883), jurist og Dante-forsker
William Rowan Hamilton (1805–1865), matematiker og fysiker
Frédéric Chopin (1810–1849), komponist
Carl Filtsch (1830–1845), pianist og komponist
Rio Gebhardt (1907–1944), komponist og dirigent
Herbert von Karajan (1908–1989), dirigent
Andor Foldes (1913–1992), pianist 
Stephen Hawking (1942–2018), fysiker
Bobby Fischer (1943–2008), sjakkspiller
Diego Maradona (1960-), fotballspiller
John von Neumann (1903-1957), matematiker og professor
Lionel Messi (1987-), fotballspiller

Se også
Begavelse
Talent
Universalgeni

Referanser

barn
Intelligens
Olena Zubrilova

Olena Mykolajivna Zubrilova (ukrainsk Олена Миколаївна Зубрилова; født 25. februar 1973 i Sjostka) er en ukrainsk skiskytter. Hun er født i Ukraina, men ble sommeren 2002 hviterussisk statsborger.

Zubrilova vant 21 individuelle renn i verdenscupen. Hennes fremste sammenlagtplasseringer er andreplasser i 1999 og 2000, og tredjeplass i 2001.

Etter sesongen i 2005/06 med femteplass i OL, og niendeplass totalt i verdenscupen, kunngjorde Zubrilova at hun ville legge opp. Til tross for dette stilte hun også til start i verdenscupen 2006/07, blant annet i rennene i Hochfilzen i desember 2006.

Meritter 
 VM 1996 i Ruhpolding: Bronse på stafett og sølv lag (Ukraina)
 VM 1997 i Osrblie: Sølv på sprint, normaldistanse og jaktstart, samt bronse lag (Ukraina)
 VM 1999 i Kontiolax/Oslo: Gull på jaktstart, normaldistanse og fellesstart, bronse på sprinten
 VM 2000 i Oslo: Bronse på stafett (Ukraina)
 VM 2001 i Pokljuka: Bronse på normaldistanse og på stafett (Ukraina)
 VM 2002 i Oslo: Gull på fellesstart
 VM 2003 i Khanty-Mansijsk: Sølv på normaldistanse
 VM 2005 i Hochfilzen: Bronse på sprint og stafett (Hviterussland)

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Om Olena Zubrilova på Biathlonworld

Ukrainske skiskyttere
Belarusiske skiskyttere
Verdensmestere i skiskyting
Deltakere for Ukraina under Vinter-OL 1994
Skiskyttere under Vinter-OL 1994
Deltakere for Ukraina under Vinter-OL 1998
Skiskyttere under Vinter-OL 1998
Deltakere for Ukraina under Vinter-OL 2002
Skiskyttere under Vinter-OL 2002
Deltakere for Hviterussland under Vinter-OL 2006
Skiskyttere under Vinter-OL 2006
Personer fra Sjostka rajon i Sumy oblast
Fødsler i 1973
Deltakere under VM i skiskyting 1993
Deltakere under VM i skiskyting 1996
Deltakere under VM i skiskyting 1997
Deltakere under VM i skiskyting 1998
Deltakere under VM i skiskyting 1999
Deltakere under VM i skiskyting 2000
Deltakere under VM i skiskyting 2001
Deltakere under VM i skiskyting 2002
Deltakere under VM i skiskyting 2003
Deltakere under VM i skiskyting 2004
Deltakere under VM i skiskyting 2005
Deltakere under VM i skiskyting 2006