Armbrøst

En armbrøst eller låsbue er et skytevåpen som består av en kolbe (skjefte) og en bue som ligger på tvers av kolben. Buen spennes med håndkraft eller ved hjelp av vinder, tannhjul og liknende på kraftigere modeller. En avtrekkermekanisme holder buestrengen spent og frigjør den slik at våpenet avfyrer en kort, kraftig pil (bolt).

Armbrøsten er utviklet fra oldtidens kastemaskiner. Våpenet har tradisjonelt vært brukt i krig og på jakt, men brukes i dag først og fremst i sport  og konkurranser. Våpenet er langsomt å lade, men pilene har stor slagkraft, og fordi buene kan holdes konstant i spenn og skyteklare, egner de seg godt til jakt.

Historikk 

Armbrøsten ble sannsynligvis oppfunnet i Kina rundt år 500 f.Kr.. Ifølge Plinius ble armbrøsten først brukt av fønikerne. Romerne brukte den som jaktvåpen på 300-tallet, og armbrøst spilte senere en stor rolle i europeisk krigføring i middelalderen. I Norge ble armbrøsten tatt i bruk på 1100-tallet og var i bruk til langt ut på 1700-tallet.

I krig og jakt ble armbrøst brukt parallelt med vanlige buer.

Utformingen av armbrøstene utviklet seg gjennom historien. Buen ble tradisjonelt laget i tre, men fra 1200-tallet ble den også produsert med deler av bein eller horn for å minske vekten. Utover middelalderen ble horn og tre delvis erstattet av stål, og nye tannhjulmekanismer og vinsjer til å trekke opp strengen og spenne buen, ble oppfunnet. Dette førte til et enda mer effektivt våpen som kunne gjennombore en ringbrynje fra 50 meters hold. En middelalderarmbrøst på 150 foot-pound kunne skyte rundt 450 meter og boltene gå gjennom to millimeter tykke stålplater. Buer større enn 140-150 foot-pound var vanskelig å trekke opp med håndkraft, men krevde hjelpemidler som kroker, vinsj og liknende. Kjempestore armbrøster, såkalte ballista, kunne være montert i for eksempel borgtårn eller brukes ved beleiringer.

Da kruttet og skytevåpen basert på varmekraft ble oppfunnet, ble armbrøsten raskt utkonkurrert.

Armbrøst var i bruk til hvalfangst til omkring 1890.

Ordbakgrunn 
Armbrøst ble på norrønt kalt armbrist, et ord som er lånt fra middelnedertyske armbo(r)st og arborst (på tysk brukes ordet Armbrust) som igjen er avledet av det middelalderlatinske arcuballista eller arbalista som betyr «bue-kastemaskin».

Et annet norsk navn er låsbue.

Norsk lov om armbrøst 

Forskrift om skytevåpen, våpendeler og ammunisjon mv. sier:

Armbrøst som kjennetegn 

Armbrøst som stilisert grafisk figur er brukt i våpenskjold og bumerker. Det er armbrøst (en eller flere) i  offentlige våpenskjold, blant annet kommunevåpen i Finland, Spania, Sverige og Tyskland. For eksempel har Småland og Kronobergs län begge et våpen med gull bunn og en opprett rød løve som holder en armbrøst i framlabbene. 

Armbrøst formet som en strengt stilisert strekfigur, finnes i en rekke bumerker fra norske bønder, blant annet i seglene på fullmaktene til hyllingene i 1591 og 1610. Figuren har ofte en skjoldformet innramming. Det er usikkert om slike armbrøster i skjold også var ment å være våpenskjold med tilhørende farger (tinkturer).

Se også 
 Pil og bue
 Ballista
 Katapult

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Treff på «armbrøst» i DigitaltMuseum (norske eksempler)
 Armbrøster i samlingene på Maihaugen på Lillehammer
  Crossbows
  The Crossbows Tournament , Island Rab
  International Crossbow Shooting Union (IAU)
  World Crossbow Shooting Assocation (WCSA)
 Armbrøst i bumerker

Primitive våpen
Skytevåpen
Heraldikk