alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Ludlow Castle

Ludlow Castle var et stort slott i Ludlow i Shropshire, England. Det er i dag i ruiner, og står på en høyde i byen, med utsikt over elven Teme. 

Slottet ble først bygget i det 12. århundre av en normannisk lord. Det var i slektene de Lacy og Mortimers eie, frem til det ved Edvard IVs tiltredelse ble overtatt av kronen. I Tudortiden ble det utført betydelige ombygginger på slottet, og det forble i kongelig eie helt til 1811. Det tilhører nå jarlen av Powis.

I omkring  hundre år hadde Rådet for Wales og Marches sete på slottet. Tre kongelige barn hadde sitt hjem der: Edward, sønn av Edvard IV; Arthur Tudor og Mary Tudor. 

Slottet er byens største attraksjon, og det er regelmessige omvisninger og arrangementer i ruinene.

Eksterne lenker 
 

Slott i England
Shropshire
Ruiner i England
Melina Kanakaredes

Melina Kanakaredes (født 23. april 1967 i Akron i Ohio) er en amerikansk skuespiller. Hennes mest kjente rolle, som hun har vunnet en pris for, er som dr. Sydney Hansen i TV-serien Providence. Hun har også spilt i flere andre TV-serier (blant annet i rollen som Stella Bonasera i CSI: New York) og filmer.

Melina studerte ved Ohio State University, hvor hun deltok på universitetets lag i synkronsvømming. Hun kom i studietiden på annenplass i Miss Ohio-konkurransen. Deretter studerte hun videre på Point Park College i Pittsburgh, hvor hun tok en bachelorgrad i teaterfag. Hun er av gresk avstamning, og snakker flytende gresk.

Melina Kanakaredes giftet seg med Peter Constantinades i 1992, og paret har to døtre.

Filmografi 
 Carts (1987)
 The Guiding Lights (TV-serie, 1991–1995)
 Bleeding Hearts (1994)
 New York News (TV-serie, 1995)
 The Long Kiss Goodnight (1996)
 Leaving L.A. (TV-serie, 1997)
 Dangerous Beauty (1998)
 Rounders (1998)
 Saint Maybe (TV-film, 1998)
 Providence (TV-serie, 1999–)
 15 Minutes (2001)
 CSI: NY (TV-serie, 2004–)
 Into the Fire (2005)

I tillegg kommer en rekke gjesteopptredener i TV-serier.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Skuespillere fra USA
Personer fra USA av gresk opphav
Personer fra Akron
Pirayaer

Acnodon
 Catoprion
 Colossoma
 Metynnis
 Mylesinus
 Myleus
 Myloplus
 Mylossoma
 Ossubtus
 Piaractus
 Pristobrycon
 Pygocentrus
 Pygopristis
 Serrasalmus
 Tometes
 Utiaritichthys

Pirajaer (Piranha) er et tribus i familien Serrasalmidae, en relativt ny familie som tidligere ble regnet som en underfamilie (Serrasalminae) av karpelakser (Characidae).

Piraja (av et indianerspråk via port. piranha) er en fellesbetegnelse for flere søramerikanske fiskearterer med store, skarpe tenner. Artene er normalt fra 15 til 25 centimeter lange.

Pirajaene lever i elvene i Sør-Amerika. Hovedsakelig finner man fiskene i Amazonas, samt i elver i Guyana og Paraguay. Arten Pygocentrus piraya lever i elva Rio São Francisco i Brasil. Pirajaer lever stort sett av frø, plantemateriale, og som predatorer og åtseletere på andre fisk. De har et rykte på seg for å være menneske-etere, noe som er ufortjent, selv om enkelte territorielle arter kan angripe badende mennesker for å forsvare territoriet sitt, spesielt når vannstanden er lav.
Stimens atferd er en forsvarsmekanisme, ikke en jaktstrategi.

Navnet «piraja» kommer fra Tupi-Guarani-språket hvor pirá betyr «fisk» og sanha eller ranha betyr «tann».

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Tree of Life: Characiformes Besøkt 28. september 2007
 piranha-info.com
 Studie: Pirayaer er ikke utelukkende kjøttetende

Karpelakser
Sør-Amerika
Akvariefisk
Ord og uttrykk fra tupianske språk
Portugisiske ord og uttrykk
Sykehuset Telemark

Sykehuset Telemark HF er et helseforetak (HF) med sin hovedavdeling lokalisert til Skien. Seksjoner finnes også i Notodden, Porsgrunn og Kragerø. Antall ansatte var 2 750 i 2003, hvorav 215 leger. I 2020 hadde Sykehuset Telemark HF rundt 3000 ansatte.

Behandlingssteder (geografisk) 
Sykehuset Telemark HF tilbyr helsehjelp på følgende steder i tidligere Telemark fylke:

 Skien
 Pors​grunn
 Notodden
 Nordagutu
 Rjukan
 Kragerø
 Stathelle

Historikk
Sykehuset Telemark HF ble til ved en sammenslåing av de offentlige sykehusene rundt i daværende Telemark fylke, nærmere bestemt:

 Telemark Sentralsykehus (TSS), som var resultatet av sammenslåingen av de offentlige sykehusene i Skien (det tidligere Telemark fylkessykehus) og Porsgrunn (de tidligere Porsgrunn Lutherske Sykehus (PLS) og St. Josef Hospital)
 Notodden sykehus, Notodden
 Rjukan sykehus, Rjukan
 Kragerø sykehus, Kragerø

Referanser

Eksterne lenker 
 Sykehuset Telemarks nettsider

Norske helseforetak
Helse Sør-Øst
Helse- og sosialtjenester i Vestfold og Telemark
Etableringer i 2002
2002 i Norge
RQ-1 Predator

RQ-1 Predator er en drone, et ubemannet luftfartøy, utviklet for det amerikanske luftforsvaret.  Den kan bære og bruke to AGM-114 Hellfire-missiler, og betegnes da MQ-1.  Predator har vært i tjeneste siden 1995, og har vært i strid i Afghanistan, Bosnia, Kosovo, Irak og Jemen.  Siden 2004 har også det italienske luftforsvaret brukt den.

RQ-1 Mariner er en versjon tilpasset for den amerikanske marinen.

Under betegnelsen RQ-1A/B Predator ligger egentlig et helt system, ikke bare flyet.  Et komplett system består av fire fly med sensorer, en bakkekontrollstasjon, utstyr for satellittkommunikasjon og 55 personer.

Referanser 

Predator
Enmotors skyvefly
RQ-2 Pioneer

RQ-2 Pioneer er en drone, et ubemannet luftfartøy, utviklet av amerikanske AAI Corporation og Israel Aircraft Industries.  Den har vært i tjeneste siden 1986, og har vært brukt av den amerikanske marinen, marineinfanteriet og hæren.

Eksterne lenker 
 IAI RQ-2 Pioneer

Pioneer
Enmotors skyvefly
RQ-3 Dark Star

RQ-3 Dark Star er en drone, et ubemannet luftfartøy.  Det ble brukt av det amerikanske luftforsvaret.  Første flytur var 26. mars 1996.  Programmet ble kansellert i 1999.  Utviklingen ble foretatt av Lockheed Martins Skunk Works-avdeling og Boeing.  Det har blitt hevdet i pressen at Dark Star ikke ble kansellert, men forsatt utvikles som et «svart» prosjekt.

Den to første prototypene kan beskues på Museum of Flight i Seattle, Washington og National Museum of the United States Air Force ved Wright-Patterson Air Force Base i Ohio.

Referanser

Eksterne lenker
 DarkStar Tier III fra NASA Dryden Flight Center] (engelsk)
 DarkStar Tier III Minus fra FAS.org (engelsk)

Dark Star
Lockheed Martin
Stealthfly
Enmotors jetdrevne luftfartøy
RQ-4 Global Hawk

RQ-4 Global Hawk er en drone, et ubemannet luftfartøy, brukt av det amerikanske luftforsvaret til overvåkning.  Det ble tatt fram av Northrop Grumman.  Det er utstyrt med radar og infrarøde sensorer for å se gjennom skydekke.

Det er det første ubemannede luftfartøyet som har blitt sertifisert av den amerikanske luftfartsadministrasjonen til å fly i sivile luftleder uten spesialtillatelse.  Det australske forsvaret har også bestilt Global Hawk.

Bilder

Droner
Enmotors jetdrevne luftfartøy
Northrop Grumman-luftfartøy
Gul trompetsopp

Gul trompetsopp (Craterellus lutescens), en sopp i slekten trompetsopper i kantarellfamilien. Den er også kjent som Gul trompetkantarell, da den tidligere ble tidligere regnet som medlem av slekten kantareller. Craterellus xanthopus, Cantherellus lutescens og Cantherellus xanthopus er synonymer til det gjeldende vitenskapelige navnet.

Beskrivelse 
Hatten kan være mørk, nesten svart. Under hatten er det tydelige ribber som er nedløpende på stilken. Som regel er de glattet nesten helt ut nærmest stilken. Stilken er hul og lysende gul, nesten over i en lys orangetone. Det er ikke et skille i fargen på stilken og undersiden av hatten.

Forvekslingsfare 
Gul trompetsopp er nært beslektet med traktkantarell, og blir ofte forvekslet med denne. Dette har imidlertid liten praktisk betydning. I likhet med traktkantarell har den blitt forvekslet med den dødelig giftige spiss giftslørsopp, da disse kan vokse i samme miljø. Soppene kan ha samme størrelse og omtrent samme farge på hatten, men likner ellers lite. Problemet er at giftslørsoppen kan vokse inne i klynger av gule trompetsopper. En fornuftig forholdsregel er å ikke plukke dem buntevis, men forsikre seg om at man ikke plukker noen andre sopper enn den man er ute etter. Skulle man være i tvil kan man se etter ribbene man forventer å finne under hatten på trompetsopper, hvis de mangler er det ikke gul trompetsopp.

Utbredelse 
Gul trompetsopp vokser gjerne gruppevis. I gode soppår kan den finnes i store mengder på mindre områder. De finnes oftest i barskog, gjerne vanskelig tilgjengelig under einebærbusker. Den er en av få sopper som kan finnes ved myrkanter, gjerne med or eller bjørkekratt.

Bruk 
Gul trompetsopp er en svært god matsopp, i klasse med traktkantarell og vanlig kantarell. Den egner seg meget godt til tørking. Den kan også fryses eller hermetiseres.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Trompetsopper
Matsopp
ChangKong-1

ChangKong-1 (CK-1) er en radiostyrt måldrone, et ubemannet luftfartøy.  Det er utviklet i Kina på bakgrunn av sovjetiske Lavotsjkin La-17C som de fikk tidlig på 1960-tallet.  Ansvarlig for prosjektet var general Zhao Xu, og det første eksemplaret fløy 6. desember 1966.  En av de større forskjellene til forgjengeren er at det bruker en turbojet i stedet for en ramjet.

Droner
IAI Harpy

IAI Harpy er en drone, et ubemannet luftfartøy, utviklet av Israel Aircraft Industries (IAI).  Den er beregnet på å angripe fiendtlige radarer og har et høyeksplosivt stridshode.  

IAI har solgt Harpy til blant annet Tyrkia, India og Kina. I 2004 ble det en strid mellom USA og Israel hvor USA beskyldte Israel for å selge avansert militær teknologi til Kina. Harpy var blitt solgt til Kina for om lag 55 millioner dollar i 1994, og da de kom tilbake ti år senere for å bli oppgradert, mente USA at Israel burde annullere kontrakten. Man hevdet at det var amerikansk teknologi i dronene. Dronene ble returnert til Kina uten å bli oppgradert, og hendelsen kjølnet forholdet mellom USA og Israel, som ble satt ut av Joint Strike Fighter-programmet. Men året etter har Israel bekreftet at de atter er med i programmet.

Spesifikasjoner
Ubemannet fly, 2,7 meter langt og med et vingespenn på 2,1 meter. Flyet veier 135 kilo når det er lastet. Det drives av en Wankelmotor på 37 HK og har en maksfart på 185 km t. Rekkevidden er 500 km. Flyet har et stridshode på 32 kg høyeksplosivt sprengstoff. 

Harpy
Enmotors skyvefly
RQ-5 Hunter

RQ-5 Hunter er en drone, et ubemannet luftfartøy.  Den er en amerikansk tilpasning av den israelske Hunter, utviklet av Israeli Aircraft Industries.  Den ble brukt av den amerikanske hæren i Kosovo.  Programmet ble kansellert i 1996, men noen eksemplarer er fremdeles i tjeneste.

Hunter
RQ-7 Shadow

RQ-7 Shadow er en drone, et ubemannet luftfartøy.  Den ble utviklet av Israel Aircraft Industries og brukes av den amerikanske hæren. Shadown kan overføre video i sanntid til bakkestasjonen.

Eksterne lenker
 

Shadow
Enmotors skyvefly
Sperwer

Sperwer (nederlandsk for spurvehauk) er en drone, et ubemannet luftfartøy, utviklet av franske SAGEM. Den er fjernstyrt og kan fly i fem timer, og sende tilbake bilder fra en rekkevidde på 150 km.

I tjeneste 
Sperwer er i tjeneste i Frankrike (61e régiment d'artillerie) og Hellas.

Det canadiske forsvaret brukte Sperwer i Afghanistan mellom 2003 og 2009 da den ble erstattet med den israelske IAI Heron.
 
Danmark forsøkte å få den i tjeneste under navnet Tårnfalken, men etter lengre tids problemer ble prosjektet avviklet sent i 2004 og de gjenværende dronene ble solgt til Canada.

Brukere 

Canadas forsvar. Kjent under navnet CU-161; pensjonert.

Hæren. Avlyst og solgt.

Armée de terre. I tjeneste med flere bestilt.

Den greske hæren.

Royal Netherlands Air Force. Pensjonert

Svenska armén. Kjent under navnet UAV01 Ugglan

Referanser

Eksterne lenker 
 

Droner
Bacalao

Bacalao (også bakalao) er på norsk en klippfiskrett med opprinnelse i Portugal eller Spania (bacalao de salsa). Ordet bacalao på spansk (bacalao) og portugisisk (bacalhau) betyr torsk, både saltet og tørket, men også fersk (usaltet torsk omtales også som bacalhau fresco på portugisisk). Bacalao er i den latinske verden et mer omfattende begrep enn på norsk, og kan oversettes som en klippfiskrett. I Nordland har retten også vært kjent som spanskfisk. Klippfisk som konserveringsmetode ble trolig utviklet av fisker fra Portugal, spansk Baskerland og Bretagne som begynte fangst ved Newfoundland fra rundt år 1500. Klippfisk ble først omtalt som «Terra Nova fisk» (fisk fra det nye landet). Trolig var baskiske sjøfolk de første europeerne kom til de grunne Grand Banks ved Newfoundland. Salting og tørking var trolig en egnet metode for å frakte torsken til de varme middelhavslandene.

Bacalao på norsk
|

Retten bacalao består av klippfisk, potet, løk, matolje (f.eks. olivenolje), tomat eller tomatpuré. Noen varianter bruker hermetisert paprika og pimiento. Denne tomatbaserte klippfiskretten ble  brakt til Kristiansund på attenhundretallet av sjøfolk fra Baskerland og spredte seg siden til resten av landet, og navnet er bacalao Vizcaina. 

Det finnes varianter av bacalao med noe varierende ingredienser, for eksempel chili, hvitløk og oliven. Det finnes også oppskrifter på «krisebacalao» fra andre verdenskrig.

Bacalao blir i dag brukt som festrett, selv om den før i tiden var mer som en hverdagsrett å regne. Retten er spesielt utbredt i Møre og Romsdal. Bacalao er også mye brukt i den norske handelsflåten, og kan klassifiseres som norsk skipskost på 1900-tallet.

Under andre verdenskrig var klippfisk og bacalao krisemat for mange nordmenn, men nå ser bacalao ut til å bli stadig mer interessant rett for stadig flere, etter at vi som turister har besøkt landene som kjøper norsk klippfisk. Klippfisk er stadig lettere å få kjøpt i norske dagligvarebutikker. Det selges også saltmoden fisk, som ikke er tørket, under betegnelsen klippfisk i norske butikker.

Etter 2.verdenskrig overtok Ålesund rollen som den byen i Norge som produserer mest klippfisk.

I 2004 vedtok Norsk språkråd at formen bakalao er tillatt, i tillegg til den opprinnelige formen bacalao. Dette er tiltak for å verne det norske språk mot utenlandske lånord.

Bacalao i den latinske verden
Bacalao-retter i latinske land omfatter veldig mange flere retter enn vår norske bacalao, og på norsk ville vi bruke betegnelsen klippfisk-retter. I Italia brukes ordet bacalao, på italiensk baccalà, også om retter laget av tørrfisk.

Se også
Klippfisk

Referanser

Eksterne lenker

 Bacalaooppskrift hos NRK
 1001 bacalao-oppskrifter (på portugisisk) 

Fiskeretter
Portugisisk mat
Pleonasme

Pleonasme er et språklig uttrykk, der man i emfatisk hensikt – det vil si med retorisk ettertrykk og betoning – sier det samme flere ganger med forskjellige ord av tilnærmet lik eller identisk betydning. I norsk dagligtale omtales gjerne utilsiktet pleonasme som «smør på flesk».

Feil og stilistiske gjentakelser
Ofte tas pleonasme for å være et ekstra ord eller frase som er unødvendig – en klisjé eller direkte feil – for eksempel «gamlehjem for eldre», og «den nødutgang som ligger nærmest i forhold til lugaren» (nødutgangen nærmest lugaren). En pleonasme kan også være en umarkant bruk av et idiom, det vil si fast uttrykk eller munnhell. Det kan til og med hjelpe i å framføre en spesiell lingvistisk effekt. Med andre ord kan en pleonasme gjøre det samme som en retorisk repetisjon – den forsterker et poeng, og gjør skriving klarere og lettere å forstå. Mange faste pleonastiske uttrykk inneholder derfor stilistiske virkemidler, særlig rytme og bokstavrim. Av og til brukes pleonasmer for å gjøre noe mer forståelig, f.eks. TT-tjenesten (Transporttjenesten for eldre og funksjonshemmede blir altfor langt, og TT er ikke selvforklarende) og SFO-ordningen (skolefritidsordningen). Faste uttrykk hvor samme tanke gjentas med forskjellige ord, kan også kalles tautologi.

Etymologi 
Ordet kommer fra det latinske pleonasmus som er dannet fra det greske pleonazein («være mer enn nok»), som inneholder ordet pleon («mer»).

Eksempler
Noen eksempler på norske pleonasmer er:
 Akte og ære
 Alle og enhver
 Evig og alltid
 Frekke fornærmelser
 Frisk og sunn
 Fynd og klem
 Gullforgylt (eksempel på direkte feil, det heter forgylt (dvs. belagt med gull), derfor heter det også forsølvet og ikke sølvforgylt)
 Jeg hørte det med mine egne ører
 Jeg så det med mine egne øyne
 Null og niks
 Odel og eie
 Ro og fred
 Rubbel og bit (en norsk-russisk variant: Rubel og bit)
 Rundt i ring eller en rund sirkel
 Rygge bakover (eksempel på direkte feil, det går bare an å rygge én vei!)
 SI-systemet, det er tilstrekkelig med «SI» (Système international d'unités, det internasjonale enhetssystem)
 Som for eksempel … osv.
 Tidsepoke (en epoke består ikke av annet enn tid)
 Tidsforsinkelse (en forsinkelse består ikke av annet enn tid)
 Tidsperiode (en periode består ikke av annet enn tid)
 Titt og ofte
 Tre forskjellige arter … (arter er pr. definisjon alltid forskjellige)
 Tull og tøys
 Vrang og vrien

Og de kanskje mest klassiske, vitseaktige eksemplene på pleonasmer:
Norsk nordmann fra Norge

Også bruk av anførselstegn sammen med ordet såkalt er overflødig og en slags pleonasme.En annen variant av overflødige gjentakelser finnes i ord som glassglass for å betegne «et drikkeglass laget av glass (og ikke plast)».Andre er «temperaturforholdene» eller «de temperaturmessige forholdene» om temperaturen og «østlandsområdet» om Østlandet.

Se også
Tautologi, uttrykk med en unødig, men forsterkende gjentakelse

Retorikk
Lingvistikk
Greske ord og uttrykk
Hålogaland lagmannsrett

Hålogaland lagmannsrett er en av Norges seks lagmannsretter og har sitt hovedsete i Tromsø. Navnet har lagmannsretten tatt etter Hålogaland, som i gamle dager var navnet på Nord-Norge.

Informasjon 
Hålogaland lagmannsretts jurisdiksjon omfatter fylkene Nordland, Troms og Finnmark, samt Svalbard og Jan Mayen, som sammen utgjør Hålogaland lagdømme. Foruten i Tromsø settes det jevnlig rett i Mosjøen, Bodø og Vadsø, samt ved behov også på andre steder i rettskretsen, for eksempel når retten må på befaring.

Lagmannsretten ledes av en førstelagmann, som fra høsten 2017 er Monica Hansen Nylund. I tillegg har domstolen en lagmann, Bjørnar Eirik Stokkan, og 16 lagdommere.

Lagmannsretten behandler alle anker over avgjørelser i lagdømmets 14 tingretter. Dette gjelder både straffesaker og sivile saker. Lagmannsrettens avgjørelser kan – i begrenset utstrekning – ankes til Høyesterett. Lagmannsretten er også ankeinstans for jordskifterettene i Hålogaland jordskiftedømme, og også for noen avgjørelser som er truffet av jordskifteoverretten. Lagmannsretten er dessuten førsteinstans for rettslig overprøving av avgjørelser fra Trygderetten og man behandler i tillegg overskjønn. I tillegg er Hålogaland lagmannsrett tillagt domsmyndighet på innretninger på norsk kontinentalsokkel og i Norges økonomiske sone nord for 65. breddegrad 30 minutter.

På grunn av Nord-Norges store land- og havområder har lagmannsretten mange saker tilknyttet fiskeri og utmarksrettigheter. Lagdømmet preges også av de «tre stammers møte», det vil si nordmenn, samer og kvener. Kulturvariasjonene stiller særlige krav til den dømmende makt, blant annet hva angår evne til å sette seg inn i ulike leve- og tenkemåter. Også språklige forhold medfører utfordringer.

Historikk 
Hålogaland lagmannsrett ble grunnlagt i 1890.

Fra middelalderen og frem til 1797 hadde lagmannen i Hålogaland sete i Steigen, Nordland. Ankesaker fra Nord-Norge ble deretter behandlet i Trondhjem stiftsoverrett.

Førstelagmenn (leder av domstolen) 
 1992-2000 Gaute Gregusson
 2000-2017 Arild Oskar Eidesen
 2017- Monica Hansen Nylund

Dommere (pr. sept. 2020) 

 Monica Hansen Nylund (førstelagmann)
 Bjørnar Eirik Stokkan (lagmann)
 Kjell Martin Haug
 Nils Asbjørn Engstad
 Vidar Stensland
 Anders Haugestad
 Tonje Fisknes
 Stig-Ole Haug
 Aksel-Bernhard Berggren
 Brynhild Salomonsen
 Geir Ludvigsen
 Susann Funderud Skogvang
 Henriette Nazarian
 Frode Stock
 Liv Oddveig Nergaard (jordskiftelagdommer)
 Sidsel Sund Olsen
 Jussi Erik Pedersen
 Erik Eldjarn
 Gjermund Aasbrenn (konstituert)

Referanser

Litteratur 
 Aage Thor Falkanger Lagmann og lagting i Hålogaland gjennom 1000 år 2007 ISBN 9788215011356

Eksterne lenker 
 Hålogaland lagmannsrett

Domstoler i Norge
Tromsø
Myndigheter i Troms og Finnmark
Waisenhus

Waisenhus eller vaisenhus er den eldre betegnelsen på et barnehjem for foreldreløse.  Ordet waisen kommer fra tysk og betyr foreldreløs. Det var flere waisenhus i Norge.

Det første waisenhuset ble opprettet i Trondheim i 1637 etter en pest som hadde herjet Trøndelag og gjort mange barn foreldreløse. I Oslo ble Christiania Opfostringshus etablert i 1778 av kong Christian VII for å være skole og hjem for fattige og gjerne foreldreløse barn. Ideologien var preget av pietistisk, luthersk tankegang. Det skulle være en lik kjønnsfordeling, og ved starten var det plass til 25 barn av hvert kjønn. Senere ble det tatt inn flest gutter, og da det ble avviklet i 1978 var det et rent guttehjem. Beboerne ble pålagt diverse sysler, fra å synge i begravelser til boktrykkeri. Waisenhuset holdt til i Kongens gate 1, som Christian VII hadde gitt til formålet. I 1916 overtok kommunen Store Ullevål gård og bygget det om til formålet, slik at waisenhuset flyttet dit i 1918.

I Trondheim lå waisenhuset rett ved Erkebispegården og Domkirken i en stor, rødmalt trebygning fra 1771–1772.

Waisenhuset i Stavanger, kalt Bethania Waisenhus, ble grunnlagt av Lars Oftedal i 1877 på Bergeland i Stavanger. Det var spredt på åtte hus med opptil 12 barn i hvert hus, som ble drevet av en «tante». Waisenhuset i Stavanger ble nedlagt i 1986. Det har i ettertiden blitt rettet sterke beskyldninger fra 15-20 tidligere beboere om fysisk og seksuell mishandling.

Se også
 Barnehjem
 Skolehjem
 Waisenhuset i Trondheim

Eksterne lenker 
 Et liv på nederste trinn, artikkel fra Aftenposten 11. september 2006 om livet blant annet på Waisenhuset i Stavanger

Helse
Oslos historie
Barnehjem
1700-tallet i Oslo
Begna

Begna er hovedelva i Begnavassdraget. Den er 213 km lang og har en høydeforskjell på cirka 908 meter.

Elva renner fra  Otrøvatnet på Filefjell i den sørlige delen av Jotunheimen, gjennom Valdres og sørover til Nes i Ådal, der den renner ut nord i Sperillen. Normal vannføring ved Bagn er cirka 60 m³/s. Elva Urula drenerer også til nordre Sperillen.

Nedstrøms Sperillen er normal vannføring cirka 88 m³/s. Fra utløpet og videre gjennom Ådal til Hønefoss kalles elva Ådalselva. Like nedenfor Hønefossen renner elva også sammen med Randselva, og danner Storelva.

Storelva munner ut i Tyrifjorden, mellom Averøya naturreservat i Ringerike og Onsakervika på Røyse i Hole. Fra utløpet av Tyrifjorden, ved Vikersund, og til elva renner ut i Drammensfjorden, kalles den Drammenselva. Da er den Norges tredje mest vannrike elv.

Annet 
Begna, fra Bagn i Valdres og sørover mot Hallingby i Ytre Ådal regnes som en av Østlandets beste ørretfiskeelver. Strekningen mellom Bagn og Sperillen er den vilmarksforfatteren Mikkjel Fønhus kalte «Storelva» i sitt forfatterskap. Det var her Fønhus levde sitt liv og skrev sine romaner. Tidligere var Begna ei betydelig tømmerfløtningselv.

Foreningen til Bægnavassdragets Regulering (FBR) er en forening, hvis formål er å ivareta medlemmenes felles interesser med hensyn til bruk av vannet fra Begnas nedbørfelt til kraftproduksjon.

Fotogalleri

Se også 
 Ådalselva
 Storelva
 Drammenselva

Eksterne lenker 
 Forskrift for fisket i Sperillen med Ådalselva, Begna og Urula opp til Åmundsfoss, Ringerike kommune, Buskerud.
 Foreningen til Bægnavassdragets Regulering (FBR)

Begnavassdraget
Elver i Innlandet
Valdres
Vangs geografi
Vestre Slidres geografi
Elver i Nord-Aurdal
Elver i Sør-Aurdal
Elver i Ringerike
Ådals geografi