Haltdalen stavkirke

Haltdalen stavkirke er en stavkirke fra Haltdalen i Trøndelag som opprinnelig ble oppført omkring 1170. Kirken står nå på Trøndelag Folkemuseum ved Sverresborg i Trondheim.

Kirken som er utstilt på det kulturhistoriske friluftsmuseet er en konstruksjon av to kirker, fra Haltdalen og Ålen. I og med sammenbyggingen blir den noen ganger referert til som «Holtålen stavkirke». Den vestveggen og vestportalen er fra Ålen stavkirke.

Historikk
Haltdalen stavkirke er den eneste stavkirken av den øst-skandinaviske enkeltnavstypen som er bevart, og den tilhører de eldste bevarte trebygningene i Norge. Det er usikkert hvor stavkirken opprinnelig sto, men mest sannsynlig var den plassert i Øvstlia, altså i lia ovenfor nye Haltdalen kirke fra 1881. Prestegården i Gauldalen har ligget i Haltdalen siden 1530.

Dateringen av kirken er basert på en dendrokronologisk datering (årringdatering) som viser at deler av trevirket ble hogd en gang etter år 1159, men tatt i betraktning den sammensatte bygningshistorien og tradisjonene med å bruke om igjen rivningsdeler må dateringen betegnes som usikker. I Bygdeboknemnda for Haltdalen fra 1949 forteller forfatteren at det på en minnestein står at den ble reist til minne om den første kirken i Haltdalen, som ble bygd omkring år 1300. Det kan forsåvidt også passe inn med at det ble mer fart i nyrydningen på bygdene.

Det finnes ingen direkte skriftlige referanser til kirken før i Olav Engelbrektssons jordebok fra 1530-årene. Da nevnes kirkene i Gauldalen som svarte «Catedraticum» (skatt) til Nidaros, hvor Haltdalskyrkja er oppført med 1 spann. Før dette er ikke kirken nevnt i skriftlige kilder, men bygda nevnes i et makeskiftedokument mellom erkebispen og kapitlet i Nidaros i 1345. Videre nevnes de tre kirkene i Gauldalen, som da har én felles prest, i Trondhjems Reformats av 1589. 

Professor Lorentz Dietrichson (1834–1917) mener at Haltdalen stavkirke har blitt plukket ned og gjenoppsatt i tiden før eller kanskje i 1604, da kirken ble malt med arabesker innvendig, som fortsatt var delvis bevarte. Langs korvegget var det en påskrift med følgende tekst: 

I 1642 heter det at kirkene i Gauldalen er dårlig vedlikeholdte og at prestene forsømmer tjenesten. Omkring 1652 blir deler av inventaret malt og pusset opp. I 1703 klager presten Johan Lobes over at kirkene (i Gauldalen) var «ældgamle og aldelis udøgtige». I 1704 (årstallet var hugget inn i en stokk over kordøra) blir kirken flyttet ned til elva og fullstendig ombygget, eller snarere brukt som kor og sakristi i ei ny kirke.

I den aller eldste tiden var det trolig kirkelyden som eide kirkene. Det var også vanlig at kirkene kom i privat eie. Haltdalen stavkirke har i så måte hatt en flere eiere opp gjennom årene. Røros kobberverk stod som eier av kirkene i området fra 1600-tallet, men i 1862 tok Haltaalen kommune over eierskapet. Da var kirka i dårlig forfatning, og det ble vedtatt å bygge ei ny kirke som stod ferdig i 1881. 

I 1882 ble den gamle stavkirka overlatt til Vitenskapsselskapets museum i Trondheim. Nordveggen i stavkirka manglet siden den ble fjernet da de to kirkene ble bygd sammen. Museet hentet trevirke fra Ålen gamle kirke og laget en ny vegg. Stavkirka ble plassert på Vitenskapsselskapets område på Kalvskinnet i Trondheim. I 1937 ble stavkirken flyttet til Trøndelag Folkemuseum, men den plukket ned igjen under andre verdenskrig i Norge og lagret i gruvegangene på Løkken, for å hindre at den skulle bli skadet av alliert bombing. Kirken ble gjenoppført på museet i siste halvdel av 1940-årene.

I 2003 og 2004 ble det bygd en kopi med svalganger ved det gamle kirkestedet i Haltdalen. Kopien står mellom den gamle kirkegården og nye Haltdalen kirke. En annen kopi av kirken, Heimaey stavkirke, ble også gitt i gave til Island i forbindelse med 1000-årsjubileet for kirken i Norge og Island.

Galleri

Referanser

Eksterne lenker
 Haltdalen stavkirke i stavkirke.info
 Miljøstatus i Norge: Haltdalen stavkirke 
 Trøndelag folkemuseum, Sverresborg
 Haltdalen stavkirke Kirkesøk
 

Stavkirker
Kirker i Trondheim
Religiøse bygninger fra 1100-tallet
Kulturminner i Trondheim
Valgkirker i 1814
Byåsen
Holtålens historie