alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
26. september

26. september er den 269. dagen i året og den 270. i skuddår. Det er 96 dager igjen av året.

Navnedag
Einar, Endre

Historie 
 1907 – New Zealand erklærer seg uavhengig av Storbritannia.
 1944 – Polske og britiske tropper trekker seg tilbake fra Arnhem i Nederland.
 1969 – I Tsjekkoslovakia avsettes statslederen, førstesekretær i kommunistpartiet, Alexander Dubček.
 2007 – Burmesiske soldater og politi skyter mot i forbindelse med omfattende demonstrasjoner i landet. Flere blir meldt drept.

Norsk historie 
 1908 – Sportsklubben Brann blir stiftet i Bergen.
 1969 – Det innføres prisstopp.
 1998 – Kristent Samlingsparti blir stiftet.

Fødsler 
Se flere som er født 26. september i :Kategori:Fødsler 26. september.
 1784 – Christopher Hansteen, norsk astronom (d. 1873)
 1818 – Peder Fylling, norsk historiker (d. 1890)
 1833 – Charles Bradlaugh, grunnleggeren av National Secular Society i Storbritannia (d. 1891)
 1837 – Hjalmar Heiberg, norsk patolog (d. 1897)
 1843 – Ole Endresen Kolflot, norsk fjellklatrer (d. 1908)
 1870 – Christian X av Danmark (d. 1947)
 1897 – Pave Paul VI (d. 1978)
 1898 – George Gershwin, amerikansk komponist (d. 1937)
 1928 – Oddmund Jensen, norsk langrennsløper og trener (d. 2011)
 1930 – Michele Giordano, italiensk kardinal (d. 2010)
 1932 – Manmohan Singh, indisk statsminister
 1937 – Aud Blattmann, norsk politiker
 1944 – Jean-Pierre Ricard, fransk kardinal
 1947 – Lynn Anderson, amerikansk musiker (d. 2015)
 1947 – David Nish, engelsk fotballspiller
 1948 – Erling Borgen, norsk journalist
 1948 – Olivia Newton-John, britisk–australsk sanger og skuespiller (d. 2022)
 1949 – Minette Walters, britisk forfatter
 1956 – Linda Hamilton, amerikansk skuespiller
 1963 – Douglas Wakiihuri, kenyansk friidrettsutøver
1972 – Mohamed Benouza, algerisk fotballdommer
 1973 – Maria Bonnevie, norsk–svensk skuespiller
 1973 – Chris Small, britisk snookerspiller
 1974 – Fredrik Jacobson, svensk golfspiller
 1976 – Michael Ballack, tysk fotballspiller
 1976 – Sami Vänskä, finsk musiker
 1978 – Martin Arup, svensk ishockeyspiller
 1981 – Serena Williams, amerikansk tennisspiller
 1983 – Ricardo Quaresma, portugisisk fotballspiller
 1986 – Abdelhafid Benchabla, algerisk bokser
 1989 – Kieran Gibbs, engelsk fotballspiller

Dødsfall 
Se flere som døde 26. september i :Kategori:Dødsfall 26. september.
 1854 – Helmer Andersen Gjedeboe, eidsvollsmann (f. 1786)
 1866 – Carl Jonas Love Almqvist, svensk forfatter og komponist (f. 1793)
 1945 – Béla Bartók, ungarsk komponist, pianist, etnomusikologisk og lærer (f. 1881) 
 1980 – Anne Bowes-Lyon, dansk prinsesse (f. 1917)
 1899 – Ernst Faber, tysk misjonær (f. 1839)
 1902 – Levi Strauss, tysk-amerikansk klesprodusent (f. 1829)
 1908 – Samuel Duvall, amerikansk bueskytter (f. 1836)
 2002 – Eleonore Bjartveit, norsk lege og politiker (f. 1924)
 2004 – Einar Førde, norsk politiker og kringkastingssjef (f. 1943)
 2008 – Paul Newman, amerikansk skuespiller (f. 1925)
 2010 – Gloria Stuart, amerikansk skuespiller (f. 1910)
 2019 – Jacques Chirac, fransk politiker (f. 1932)
 2021 – Kjersti Holmen, norsk skuespillerinne (f. 1956)

Merkedager 
 Den europeiske språkdagen

Dager i september
20. september

20. september er den 263. dagen i året og den 264. i skuddår. Det er 102 dager igjen av året.

Navnedag 
Tobias, Tage (guttenavn). Navnedag i Danmark: Tobias.

Historie 
 1893 – New Zealand innfører stemmerett for kvinner som første land i verden. 
 1970 – Den sovjetiske romsonden Luna 16 lander på Månen, og samler inn prøver av overflaten.

Norsk historie 
 1633 – Bybrann i Stavanger. Halvparten av byens hus brenner ned. Den kraftige oppbyggingen etter brannen er noe av grunnen til at Stavanger har blitt den storbyen den er i dag.
 1970 – Vulkan-utbrudd på Jan Mayen. Øya evakueres.

Fødsler 
Se flere som er født 20. september i :Kategori:Fødsler 20. september.
 1896 – Einar «Jeja» Gundersen, norsk fotballspiller (d. 1962)
 1915 – Arthur Pevik, norsk motstandsmann (d. 1974)
 1915 – K. H. Ting, kinesisk biskop (d. 2012)
 1917 – Władysław Rubin, polsk kardinal (d. 1990)
 1920 – Rolf Kirkvaag, norsk programleder (d. 2003)
 1927 – Red Mitchell, amerikansk jazzmusiker (d. 1992)
 1929 – Hans von Borsody, tysk skuespiller (d. 2013)
 1929 – Anne Meara, amerikansk skuespiller (d. 2015)
 1933 – Dennis Viollet, engelsk fotballspiller (d. 1999)
 1934 – Sophia Loren, italiensk skuespiller
 1935 – David Pegg, engelsk fotballspiller (d. 1958)
 1937 – Monica Zetterlund, svensk sanger (d. 2005)
 1940 – Richard McDermott, amerikansk skøyteløper
 1943 – Sani Abacha, nigeriansk president og offiser (d. 1998)
 1944 – Siri Frost Sterri, norsk politiker
 1954 – Harriet Nordlund, svensk skuespiller, regissør og teatersjef
 1960 – Peter Phelps, australsk skuespiller
 1971 – Henrik Larsson, svensk fotballspiller
 1971 – Elin Sogn, norsk skuespiller
 1972 – Victor Ponta, rumensk statsminister
 1975 – Thorsten Schmitt, norsk kombinertløper
 1976 – Stephanie McMahon-Levesque, amerikansk fribryter
 1977 – Jon Inge Høiland, norsk fotballspiller
 1979 – Aljona Sidko, russisk langrennsløper
 1979 – Lars Jacobsen, dansk fotballspiller
 1980 – Vladimir Karpets, russisk syklist
 1980 – Robert Koren, slovensk fotballspiller
 1986 – Diego Singra, italiensk sandfotballspiller
 1987 – Davy Claude Angan, ivoriansk fotballspiller
 1996 – Jerome Sinclair, engelsk fotballspiller

Dødsfall 
Se flere som døde 20. september i :Kategori:Dødsfall 20. september.
 1894 – Heinrich Hoffmann, tysk psykiater og forfatter (f. 1809)
 1898 – Theodor Fontane, tysk forfatter (f. 1819)
 1905 – Adolf Hedin, svensk politiker (f. 1834)
 1933 – Annie Besant, sosial reformator og teosof (f. 1847)
 1957 – Jean Sibelius, finsk komponist
 1996 – Max Manus, norsk motstandsmann (f. 1914)
 1996 – Paul Erdős, ungarsk matematiker (f. 1913)
 2000 – German Titov, sovjetisk kosmonaut (f. 1935)
 2005 – Simon Wiesenthal, nazi-jeger
 2006 – Sven Nykvist, svensk filmfotograf (f. 1922)
 2007 – Arvid Falkenberg, norsk motstandsmann og politisk aktivist (f. 1911)
 2010 – Tore B. Ramton, president i Norges Skøyteforbund (1981–1985) (f. 1945)
 2011 – Burhanuddin Rabbani, afghansk politiker (f. 1940)
 2014 – Erik Ninn-Hansen, dansk politiker (f. 1922)

Dager i september
Jaffa

Jaffa (hebraisk:  – Yafo; arabisk: يافا – Yāfā) er en del av den israelske kommunen Tel Aviv-Jaffa og en historisk havneby ved Middelhavet. 

Semittiske legender vil knytte det opprinnelige Jaffa til Noahs sønn Jafet, mens en gresk legende knytter byen til Jopa, en datter av Eolius. Byen nevnes flere ganger i Bibelen. 

Gamlebyen i Jaffa ble delvis ødelagt under den britiske mandatsperioden, og forsvant senere fullstendig ved nedrivning og nybygg. Den kristne arabiske befolkningen er blitt vesentlig redusert siden 1948, men betjenes bl.a. av den katolske menigheten bygd opp av fransiskanerne rundt St. Anthony's Church fra 1933. De kristne skolebrødre av La Salle, en katolsk broderorden, har et kollegium i Jaffna. St. Josefssøstrene etablerte en pikeskole der, og de tok også på seg driften av det franske hospital (fra 1876. De russisk-ortodokse, gresk-ortodokse, armensk-ortodokse, kopterne og maronittene etablerte også menigheter.

Eksterne lenker 
 

Bosetninger i Israel
Bibelske steder
Sparkstøtting

En sparkstøtting, eller simpelthen spark, er en slags liten slede som består av en stol som det er påmontert to meier under. Meiene fortsetter bakover til i overkant av det dobbelte av lengden av stolen.
Sparken drives framover av at føreren står på den ene meien, og samtidig sparker bakover i underlaget med den andre foten, derav navnet. Meiene har en viss fleksibilitet, og sparken kan styres ved hjelp av håndtakene som er montert i stolryggens øvre kant. Man kan ha en passasjer på stolsetet.

En spark kan bare kjøres på harde, glatte underlag som is eller på hardpakket snø. Spark brukes på islagte sjøer, både på reise og under isfiske. Til bruk langs vei er det flere forutsetninger som må være til stede: Det ideelle sparkføret er middels glatt, der meienes glid er godt balansert opp mot friksjonen mellom skoen og underlaget som er nødvendig for framdriften. Man kan da lett nå opp i hastigheter på rundt 15–20 km/t, eller enda mer i nedoverbakker.

Sparken er i vanlig bruk i Norge, Sverige og Finland. Sparkbruk forutsetter en visst trafikknivå, slik at løssnø blir hardpakket og danner det ideelle føret. Stor trafikk sliter unna snøen og vanskeliggjør sparkbruk. Strøing med grus, eller salting er på samme måte et hinder for sparkbruk. På den måten har sparken stort sett overlevd i utkantstrøk.

Spark-VM arrangeres på Geilo og i Hurdal.

Historie 

Den første kjente beskrivelsen av sparken er fra byen Piteå i Nord-Sverige i 1872. Byen Piteå har også et eget sparkmuseum som viser forskjellige eldre utgaver av sparken. Etter 1900 ble sparken vanlig i Norge. I Aschehougs konversasjonsleksikon fra 1925 heter det at den er «særlig yndet hos ungdommen». Fram til ca. 1930 ble sparkene produsert av bygdesmeder. Etter 1930 ble produksjonen industrialisert. Tidlige sparker hadde meier av tre med jernbeslag under. Sin fulle fleksibilitet fikk sparken først med stålmeiene.

I trefningen ved Minnesund i april 1940 ble sparkstøttinger brukt for å forflytte norske tropper på Mjøsisen.

Historisk hadde sparken flere materielle forutsetninger. Først at bygdesmeder var vanlige. Dernest måtte det være et visst trafikkvolum av hest (med slede) som hardpakket snøen tilstrekkelig til sparkbruk. Sparkens bredde er etter alt å dømme tilpasset skrittbredden hos hester.

Det finnes flere varianter av sparken, med én eller tre meier, eller med hjul. Ingen har hatt samme suksess som originalen.

Nansen-sparken produsert av Nansen produkter på Vegårshei var ifølge firmaet selv det eneste produkt Fridtjof Nansen gav tillatelse til å bære hans navn. Nansen-sparken ble senere produsert av Norax AS på Tynset som er den siste norske produsenten av sparkstøttinger frem til de legger ned produksjonen våren 2021 grunnet lav etterspørsel og et gradvis varmere norsk klima.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 
 

Sleder
Snø
Svartehavet

Svartehavet er et hav mellom Europa og Lilleasia, eller mellom Russland, Ukraina, Romania, Bulgaria, Georgia og Tyrkia, ca.  km² stort (ikke inkludert Azovhavet). Rominholdet er  km³. Lengden er  km og den største bredden er 610 km. Svartehavets dypeste sted er  m dypt (gjennomsnittlig dybde er mellom  m og  m) Det er forbundet med Middelhavet gjennom Bosporosstredet, Marmarahavet og Dardanellene. Det er forbundet med Azovhavet gjennom Kertsjstredet. De viktigste havnebyer er Odessa og Sevastopol.

Flere store elver renner ut i Svartehavet, deriblant: Don, Dnepr, Dnestr og Donau. Rundt en tredjedel av vannet i Europas elver renner ut i Svartehavet. På grunn av den store ferskvannstilførselen er deler av Svartehavet lite saltholdig.

Følgende seks land har kystlinje til Svartehavet:

 Russland
 Ukraina
 Romania
 Bulgaria
 Tyrkia
 Georgia

Referanser 

 
1000 artikler enhver Wikipedia bør ha
Kjell Steinsvik (redaktør)

Kjell Steinsvik (født 18. desember 1903, død 12. februar 1977) var redaktør i Romsdals Budstikke fra 1936 til 1954. Han grunnla også det som etterhvert ble Hustadmarmor på 1950-tallet, bakgrunnen var engasjementet i Ytre Romsdalshalvøyas Jorddyrkings- og Jernbanekomite (der Steinsvik var formann). Komiteen arbeidet for å dyrke opp de store myrflatene ytterst på halvøya, de mente at  dekar myr i Hustad-området (i Fræna) kunne dreneres til åkerjord. Ideen var å bruke den kalkforekomsten i området til å gjøre den sure myrjorda grøderik. Hustad Bruk ble stiftet i 1948 med datterselskapene Hustadjord AS og Hustad Kalk og Marmor AS. Steinsvik og komiteen arbeidet også for å forlenge jernbanenettet til byene og kysten. 

Han var redaktør i avisen samtidig som han arbeidet oppbygging i Hustad Bruk og i 1954 ble han presset til å gå. Han argumenterte også for at Molde måtte få høye boligblokker. Steinsvik er hedret for sitt arbeid med en byste i Molde, avduket i 2004.

Under andre verdenskrig fikk han juling for en artikkel i Romsdals Budstikke som han nektet å beklage. Han gikk ut av redaksjonen (avisene i Romsdal ble fra 1942 utgitt i fellesskap) i 1943 og fortsatte da som daglig leder, mens NS-mannen Kåre Lange var redaktør. Han var tilbake som redaktør i juli 1945. Han var en periode medlem av  Molde bystyre (for Venstre) og var som redaktør engasjert i politisk debatt i Molde.

Han var sønn av Rasmus Olai Steinsvik og Marta Steinsvik, og var far til Kjell Rasmus Steinsvik.

Referanser 

Norske redaktører
Norske forretningsfolk
Familie (biologi)

Familie er en kategori brukt i den biologiske systematikken;
en familie kan omfatte én eller flere beslektede slekter, og én eller flere beslektede familier sammenfattes som orden. En gruppe av nært beslektede familier omtales som en overfamilie, og er en mellomgruppe, mellom orden og familie. Likedann ordnes slekter innen familien, som er nært beslektet som underfamilier.

Noen kjente familier
Familier er tradisjonelt svært viktig i botanikken, der mange av de de kjente gruppene har navnet -familie også på norsk, slik som rosefamilien og kurvblomstfamilien. Også i dyreriket utgjør familiene ofte velkjente og lett identifiserbare grupper, slik som hundedyr, kattedyr (to familier av rovdyr), kvegdyr, hjortedyr (to familier av klovdyr) og marihøner og løpebiller (to familier av biller).

Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det ingen allmenne regler for hva som utgjør en familie, selv om de mest kjente familiene (som den over) har vært fastsatt og ankerkjent i flere hundre år. Høyere systematiske kategorier som slekt og familie vil imidlertid ofte representere tydelige episoder med radiasjon. Systematikere etter Charles Darwin har forsøker å skape systematikk som reflekterer det underliggende stamtreet, likevel vil spørsmålet om en art eller gruppe tilhører den ene eller andre familien eller om en beskrevet familie skal anerkjennes i det hele tatt – være et resultat av tradisjon og praksis. Innenfor fylogenetisk nomenklatur brukes derfor ofte begreper som «gruppe» og «clade» i stedet for formalenheter som familie.

Navnetradisjoner
Vitenskapelige navn er laget slik at en kan kjenne igjen hvor i det systematiske hierarkiet plante- eller dyregruppen er plassert. Det gjøres ved at roten på typusslektens er lik.

 Plantefamilier familie:  -aceae, underfamilier: -oideae

 Dyrefamilier familie: -idae, underfamilier: -inae, overfamilie: -oidea

Se også 
 Liste over plantefamilier

Referanser

Eksterne lenker 
 

Systematisk biologi
7. august

7. august er den 219. dagen i året, 220. i skuddår. Det er 146 dager igjen av året.

Navnedag 
Didrik, Doris.

Historie 
 1819 – Colombia blir uavhengig fra Spania.
 1960 – Elfenbenskysten blir uavhengig fra Frankrike.
 1990 – Estlands flagg blir gjeninnført, kort tid før landets uavhengighet.
 1998 – De amerikanske ambassadene i Kenya og Tanzania blir ødelagt i to koordinerte terrorangrep. Al-Qaida får skylden for angrepet, som tar livet av 200 mennesker og sårer mer enn 4 000.

Norsk historie 
 1869 – Griegs pianokonsert i a-moll har premiere i Christiania.
 1885 – Carl Christian Hall og Matias Soggemoen blir de første til å bestige Store Styggedalstind.
 1947 –  Thor Heyerdahl og hans mannskap på Kon-Tiki-flåten går i land på Raroia i Fransk Polynesia etter 101 dager på sjøen.

Fødsler 
Se flere som er født 7. august i :Kategori:Fødsler 7. august.
 1742 – Nathanael Greene, amerikansk general (d. 1786)
 1816 – Carl Brosbøll, dansk forfatter (d. 1900)
 1870 – Gustav Krupp von Bohlen und Halbach, tysk industriherre (d. 1950)
 1916 – Lawrence Trevor Picachy, indisk kardinal (d. 1992)
 1921 – Leif Vetlesen, norsk sjømann og forfatter (d. 2003)
 1925 – Armand Gaétan Razafindratandra, madagassisk kardinal (d. 2010)
 1928 – James Randi, amerikansk illusjonist (d. 2020)
 1929 – Einar Nyheim, norsk politiker (d. 1986)
 1932 – Abebe Bikila, etiopisk friidrettsutøver (d. 1973)
 1933 – Elinor Ostrom, amerikansk statsviter og nobelprisvinner (d. 2012)
 1942 – Sverre Bagge, norsk historiker
 1946 – Øystein Hedstrøm, norsk politiker
 1948 – Wolfgang Haas, liechtensteinsk erkebiskop
 1954 – Jonathan Pollard, amerikansk spion
 1955 – Wayne Knight, amerikansk skuespiller
 1958 – Bruce Dickinson, britisk musiker (Iron Maiden), forfatter, programleder og pilot
 1960 – Stine Kjelland-Mørdre, norsk skuespiller og komiker (d. 1990)
 1960 – David Duchovny, amerikansk skuespiller
 1961 – Maggie Wheeler, amerikansk skuespiller
 1963 – Harold Perrineau jr., amerikansk skuespiller
 1966 – Jimmy Wales, amerikansk forretningsmann og grunnlegger av Wikipedia
 1969 – Jordan Zevon, amerikansk musiker, sanger og låtskriver
 1975 – Charlize Theron, sørafrikansk skuespiller
 1977 – Deepika Thathaal, norsk sanger
 1978 – Michael Holt, britisk snookerspiller
 1983 – Danny, portugisisk fotballspiller

Dødsfall 
Se flere som døde 7. august i :Kategori:Dødsfall 7. august.
 1896 – Robert Nobel, svensk tekniker og entreprenør (f. 1829)
 1900 – Wilhelm Liebknecht, tysk politiker (f. 1826)
 1902 – Rudolf von Bennigsen, prøyssisk politiker (f. 1824)
 1931 – Hans Hammond Rossbach, norsk økonom og politiker (f. 1931)
 1993 – Jørgen Clevin, dansk illustratør og tegneserieskaper (f. 1920)
 1997 – Hermod Tuft, norsk frontkjemper under andre verdenskrig (f. 1924)
 2003 – Carlo Felice Bianchi Anderloni, italiensk bildesigner (f. 1916)
 2007 – Reidar Warme, norsk danser og koreograf (f. 1925)
 2011 – Mark Hatfield, amerikansk politiker (f. 1922)
 2011 – Nancy Wake, australsk krigsveteran (f. 1912)

07. august
29. juli

29. juli er den 210. dagen i året (den 211. i skuddår). Det er 155 dager igjen av året. Dagen har fått navnet Olsok eller Olavsdagen i Norge, etter slaget på Stiklestad i 1030. Det er i denne anledning en offisiell flaggdag, og var i utgangspunktet en katolsk merkedag for å minnes Olav den helliges død.

Navnedag 
Olav, Ola, Ole.

Historie 
 1981 – Diana Frances Spencer gifter seg med prins Charles.
 2015 – Operativsystemet Windows 10 blir offisielt lansert.

Norsk historie 
 1030 – Slaget på Stiklestad. 
 1913 – Vålerengens Idrettsforening stiftes i Oslo.

Fødsler 
Se flere som er født 29. juli i :Kategori:Fødsler 29. juli.
 1817 – Ivan Ajvazovskij, russisk maler (d. 1900)
 1817 – Vincent Benedetti, fransk diplomat (d. 1900)
 1821 – Luigi Palma di Cesnola, italiensk-amerikansk arkeolog (d. 1904)
 1841 – Armauer Hansen, norsk lege (d. 1912)
 1843 – Johannes Schmidt, tysk språkforsker (d. 1901)
 1883 – Benito Mussolini, italiensk diktator (d. 1945)
 1883 – Henry Bowers, britisk polfarer, (d. 1912)
 1905 – Clara Bow, amerikansk skuespiller (d. 1965)
 1905 – Dag Hammarskjöld, FNs generalsekretær (d. 1961)
 1913 – Erich Priebke, tysk SS-offiser (d. 2013)
 1916 – Charlie Christian, amerikansk jazzmusiker (d. 1942)
 1917 – Rochus Misch, tysk SS-soldat (d. 2013)
 1925 – Mikis Theodorakis, gresk komponist og forfatter (d. 2021)
 1929 – Georg Johan Jakobsen, norsk politiker (d. 2011)
 1932 – Max Bolkart, vesttysk skihopper
 1936 – Elizabeth Dole, amerikansk senator
 1936 – Rolf Presthus, norsk politiker og statsråd (d. 1988)
 1937 – Jon Istad, norsk skiskytter (d. 2012)
 1938 – Klaus Töpfer, tysk politiker
 1949 – Nils Christian Stenseth, norsk biolog
 1949 – Joan-Enric Vives i Sicília, spansk biskop og fyrste av Andorra
 1957 – Ivar Rødningen, norsk illustratør, animatør og regissør
 1963 – Graham Poll, engelsk fotballdommer
 1966 – Troels Bech, dansk fotballspiller og -trener
 1971 – Lisa Ekdahl, svensk sangartist
 1976 – Fernando de Ornelas, venezuelansk fotballspiller
 1979 – Karim Essediri, fransk–tunisisk fotballspiller
 1981 – Abdelkader Laïfaoui, algerisk fotballspiller
 1981 – Troy Perkins, amerikansk fotballspiller
 1982 – Olaf Solstrand, norsk tegneserieforfatter
 1988 – Tarjei Bø, norsk skiskytter

Dødsfall 
Se flere som døde 29. juli i :Kategori:Dødsfall 29. juli.
 1030 – Olav den hellige, Norges konge i perioden 1015–1028 (falt i slaget ved Stiklestad, f. 995)
 1890 – Vincent van Gogh, nederlandsk maler (f. 1853)
 1895 – Floriano Peixoto, brasiliansk offiser og politiker (f. 1839)
 1898 – John Alexander Reina Newlands, britisk kjemiker (f. 1837)
 1900 – Sigbjørn Obstfelder, norsk forfatter (f. 1866)
 1900 – Umberto I av Italia, italiensk konge (f. 1844)
 1964 – Gunnar Reiss-Andersen, norsk lyriker (f. 1896)
 1983 – Luis Buñuel, spansk filmskaper (f. 1900)
 2001 – Edward Gierek, polsk politiker (f. 1913)
 2011 – Gene McDaniels, amerikansk musiker (f. 1935)
 2018 – Vibeke Skofterud, norsk skiløper (f. 1980)

Helligdager 
Olsok feires for å minnes Olav den helliges død på Stiklestad. Offisiell flaggdag

Nasjonaldag på Færøyene

Dager i juli
Ringerikes Blad

Ringerikes Blad er en norsk dagsavis som ble etablert av Johan Jørgen Krohn i 1845 (første nummer 17. januar 1845), den gang under navnet Ringeriges Ugeblad. De første årene kom avisen ut i formatet 19,5 x 20,5 cm. Sønnen Johan Fredrik Krohn overtok bladet ved farens død i 1859, og utvidet formatet til 20x30 cm og ga avisen uten to ganger i uken. Da Johan Fredrik Krohn drev enken Antonie bladet videre med skolestyret Hans E. Woll som redaktør og bistand fra Antonies far Ole Anton Owren (pensjonert fogd). I 1895 var bladet i en vanskelig økonomisk situasjon og ble drevet videre («forpaktet») av Ingvald Helseth som kjøpet bladet med trykkeri i 1906. Bladet skiftet navn til Ringerikes Blad i 1880. Redaktør Krohn gikk på 1880-tallet inn for «Ringerikslinjen», en direkte jernbaneforbindelse mellom Sandvika over Ringerike til Hønefoss, som første ledd i anlegg av Bergensbane gjennom Hallingdal.

Avisen har hovedkontor i Hønefoss og er i dag en del av Amedia. Avisen var opprinnelig Høyre-orientert, men ble kjøpt av A-pressen i 1997. Dekningsområdet er Ringeriksregionen, samt lokalstoff fra kommunene Ringerike, Hole og Jevnaker. Den gis ut alle dager unntatt søndag. Avisselskapet AS Ringerikes Blad eier datterselskapet Eikerbladet som utgir avisen med samme navn. På folkemunne kalles avisen «Ring blad». 

Utgiver er selskapet AS Ringerikes Blad. Ansvarlig redaktør er Sissel Skjervum Bjerkehagen.

Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:

Referanser 
<div class="references-small">

</div class="references-small">

Eksterne lenker 
 Ringerikes Blad

Aviser i Viken
Kultur i Ringerike
Hønefoss
Kultur i Hole
Kultur i Jevnaker
Aviser etablert i 1845
Aviser eid av Amedia