alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Grue

Grue er en kommune i Innlandet. Den ligger midt i Solør, og grenser i øst til finnskogene og Sverige. I nord ligger Åsnes kommune. I vest grenser Grue til Nord- og Sør-Odal kommuner og i sør til Kongsvinger kommune. Kirkenær er administrasjonssentret og kommunens eneste tettsted med  innbyggere. Andre tettbebygde steder i kommunen er Namnå, Refset og Grinder, som alle ligger langs Glomma, og Svullrya som ligger på Grue Finnskog i Finnskogen omtrent en mil fra grensen mot Sverige.

Historie

Grue har sitt navn fra det norrøne «grof», som betyr grav eller grop.

Det har vært mange gravhauger, og det er gjort mange funn fra vikingtiden i Grue, samt flere steinredskaper og flintfunn som er ca. 4000 år gamle. Grue er det mest funnrike området i distriktet.

Brandval ble utskilt som egen kommune fra Grue i 1866.

Det er to kirker i kommunen; Grue kirke og Grue Finnskog kirke.

Det står et 22. juli-minnesmerke utenfor rådhuset.

Geografi og klima

Grue har innlandsklima med relativt lite nedbør, kalde vintrer, varme somrer og betydelige forskjeller mellom dag- og nattetemperaturen i sommerhalvåret. Normalverdier for perioden 1961–1990 er gitt i tabellen nedenfor.

Jernbane
Solørbanen åpnet fra Kongsvinger til Flisa i 1893, og i 1910 ble den forlenget videre mot Elverum. Jernbanen mistet etterhvert sin betydning som kommunikasjonsmiddel i området, og i 1990 ble all persontrafikk på banen nedlagt. I Grue kommune står fortsatt stasjonsbygningene på Grinder, Kirkenær og Namnå. Derimot er det få rester etter de småholdeplassene som i sin tid lå langs banen.

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Kirkenær sentrum. Fra 2003 har Kirkenær sentrum gjennomgått en stedsutvikling som har foregått i flere byggetrinn, hvor det blant annet er bygget en ny miljøgate. Kommunens tusenårstrær er plantet ved alle skolene, 5 barneskoler og 1 ungdomsskole, ved aldershjemmet og ved begge kirkene i kommunen.

Kjente gruesokninger
 Brede Nord (1787–1817), postraner
 Nils Astrup (1843–1919), norsk luthersk misjonær i Zululand
 Bertram D. Brochmann (1881–1956), forfatter og samfunnskritiker
 Åsta Holth (1904–1999), forfatter
 Haakon Waadeland (1927–2020), professor i matematikk (NTNU)
 Ragnhild Queseth Haarstad (1939–2017), stortingsrepresentant (Sp) 1981–1997, statsråd
 Kjetil Skaslien (f. 1939), trekkspiller og komponist
 Grethe G. Fossum (1945–2019), politiker (Ap), stortingsrepresentant 1997–2001
 Tore Hansen (f. 1949), billedkunstner
 Hanne Borchgrevink (f. 1951), billedkunstner
 Ann Merete Furuberg (f. 1955), bonde, leder av Norsk Bonde- og Småbrukarlag
 Sinikka Langeland (f. 1961), musiker
 Adelheid Seyfarth (f. 1963), forfatter
 Ståle Solbakken (f. 1968), fotballspiller og -trener
 Petter Øverby (f. 1992), håndballspiller

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Referanser

Eksterne lenker
 Grue kommune - hjemmeside 
 Kommunefakta Grue - Statistisk sentralbyrå 
 Grue - Store norske leksikon
 Kultur i Grue på kart fra Kulturnett.no
Løten

Løten er en kommune på Hedmarken i Innlandet fylke. Kommunen grenser til Hamar i vest, Åmot i nord, Elverum i øst, Våler i sørøst og Stange i sørvest. 

Navnet kommer fra gammelnorsk Lautin. Ordet er en kombinasjon av laut og vin, hvor laut betyr en fordypning i bakken og vin betyr eng. Navnet ble skrevet Løten fra begynnelsen av 1800-tallet.

Geografi og klima 
Kommunen er nokså langstrakt i nord-sydretning. Riksvei 25 og riksvei 3 samt jernbanen mellom Hamar og Elverum krysser kommunen omtrent midt på. Kommunens største innsjø Rokosjøen ligger i skogområdet sørøst for kommunesenteret. Mot nord strekker Løiten allmenning seg innover Hedmarksvidda. Her finner vi utfartsstedet Budor med gjestegård, hyttegrend og alpinanlegg. Kommunens høyeste topp Gitvola (852 moh.) finnes helt i nord på grensa mot Åmot kommune.

Løten har innlandsklima med relativt lite nedbør, kalde vintrer, varme somrer og betydelige forskjeller mellom dag- og nattetemperaturen i sommerhalvåret. Normalverdier for perioden 1961−1990 er gitt i tabellen nedenfor.

Tettsteder
Folketall per .
Løten, 
Løiten Brænderi (Brenneriroa), 
Ådalsbruk,

Næringsliv 
Løiten Brænderi, som ble opprettet i 1855, har bidratt til å gjøre Løten kjent. Akevittproduksjonen ble overtatt av Vinmonopolet i 1927, men råspritproduksjonen fortsatte fram til 1990-årene. Den tradisjonsrike Løiten-akevitten produseres i dag av Arcus AS.

Historie 
Arkeologiske funn går tilbake til yngre steinalder, og merovingertiden. Løten kirke er fra 1200-tallet. 

Da jernbanen ble åpnet i 1862 ble Løten stasjon det nye senteret for handel og administrasjon.

Sammenslåing med Hamar
I desember 1989 foreslo Buvik-utvalget at Løten skulle slås sammen med Hamar, Vang i Hedmark og en del av Ringsaker. I en folkeavstemning avholdt i april 1990 sa 97,4% av de fremmøtte nei til storkommune. 72% av kommunens innbyggere møtte opp. I et folkemøte 8. januar 1991 med Stortingets kommunalkomite i Løtenhallen møtte 3 000 opp for å si sin mening.
Det var til slutt Stortinget som avgjorde. Det var en stor intern drakamp i Høyre, som endte med at partiet fristilte sine representanter. 14. februar 1991 ble det klart at Løten ikke ble inkludert i storkommunen, med 72 stemmer mot 70. 20 av Høyres representanter stemte mot regjeringens forslag.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Kultur

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Arena Løten.

Ordførere
Se Liste over ordførere i Løten.

Kjente løtensokninger
Håkon Grønsveen Olsrud - Skiløper med bronse i Paralympiske vinterleker 2018.
Edvard Munch (1863–1944), maler
Liv Rockefeller (1916-1969), gift med Thor Heyerdahl
Laila P. Nygjerdet (1943–) «Cowboy-Laila», musiker og artist
Tore Halvorsen (1949–), vokalist i Ole Ivars
Jeremy Robøle (1978–), filmskaper
Ted Martin Granlund (1979–), forfatter
Ina Libak (1989–), tidligere leder i AUF

Referanser

Eksterne lenker 
 Løten kommunes hjemmeside
 Kommunefakta Løten - Statistisk sentalbyrå 
 Løten - Store norske leksikon
 Klevfos Industrimuseum
 Løiten Brænderi
 Galleri Munch
 Glassdesign galleri
 Kultur i Løten på kart fra Kulturnett.no
 Løten kommune, biblioteket
Åmot

Åmot er en kommune i Østerdalen i Innlandet. Den grenser i nord til Rendalen, i øst til Trysil, i sør til Elverum, i sørvest til Løten, Hamar og Ringsaker, og i vest til Stor-Elvdal. Kommunen har fått navnet Åmot («åmøte») fordi de to elvene Glåma og Rena møtes her. Åmot har 4 skoler: Åmot ungdomsskole og Rena Barneskole som ligger på kommunesenteret Rena samt Deset Oppvekstsenter og Osen Oppvekstsenter som ligger henholdsvis på Deset og Osen.

Geografi

Klima

Åmot har innlandsklima med relativt lite nedbør, kalde vintrer, varme somrer og betydelige forskjeller mellom dag- og nattetemperaturen i sommerhalvåret. Normalverdier for perioden 1961−1990 er gitt i tabellen nedenfor.

Det har (med enkelte avbrudd) blitt drevet meteorologiske målinger i regi av met.no i Åmot fra 1873. Høyeste og laveste offisielt registrerte temperaturer i kommunen er henholdsvis 34,0 grader 19. juni 1970 på Haugedalen målestasjon og −41,9 grader 23. desember 1915 på Rena.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Kommunestyrevalget 2003
Etter kommunestyrevalget i 2003 inngikk Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Fremskrittspartiet et samarbeid. De fikk ni av de 17 kommunestyrerepresentantene. Senterpartiet fikk ordføreren og SV varaordføreren. Fra 1999 til 2003 var det Arbeiderpartiet og Høyre som hadde flest representanter.

Kultur

Tusenårssted

Kommunens tusenårssted er Nesvangen, ei slette hvor Renaelva og Glåma møtes, åmøtet. Åmøtet er opprinnelsen til navnet på kommunen. Det var et naturlig valg med bakgrunn i stedets betydning som trafikknutepunkt opp gjennom historien, med Pilegrimsskjæret som et viktig landemerke. Det er også mulig at vangen kan ha vært en samlingsplass og kultsted i førkristen tid, og er idag en samlingsplass for formelle og uformelle anledninger. 

I tillegg til planting av tusenårstre på Nesvangen ble det gravet ned et metallskrin på Kulturminnedagen i 2000 som inneholdt blant annet kommuneplanen, aviser, mynter, tegninger fra barn på skolene og programmet fra 2000-årshelgen. Skrinet ble laget av Ragnar Pedersen og Yngve Halvorsens bilverksted på Rena Karton. 
 
Det ble også plantet tusenårstrær ved Skysstasjonen på Rena og i hagen på Sans Souci som den gang huset Frivillighetssentralen på Rena. I tillegg ble det plantet tusenårstrær i tettstedene Osen og Deset.

Kjente åmotinger
 T.N. Mykleby (1844-1918), godseier og musiker
 Tollef Kilde (1853-1947), bonde og skogeier
 Ole Hermandsen (1893-1942), politiker (NKP) og ordfører 
 Sven Holmsen, (1913-1940), krigshelt
 Vidar Sandbeck (1918-2005), forfatter og visesanger
 Anne-Cath. Vestly (1920-2008), forfatter
 Svein Haugsgjerd (f. 1942), lege og psykiater
 Viggo Ree (f. 1950), billedkunstner
 Wiggo Norseth, (f. 1969), friidrettssutøver
 Finn Skårderud (f. 1956), psykiater og forfatter.

Referanser

Eksterne lenker
 Åmot kommunes nettside
 Kommunefakta Åmot (Innlandet) - Statistisk sentralbyrå 
 Åmot - Store norske leksikon
Masfjorden

Masfjorden er en kommune i Vestland. Den grenser i nordvest mot Gulen, i nordøst mot Høyanger, i øst mot Modalen og i sør mot Alver.

Kommunen ligger rundt Masfjorden som nesten deler kommunen i to. En kabelferge går over fjorden. Kommuneadministrasjonen ligger på Masfjordnes, på sørsiden av fjorden. Kommunen er tredelt med egne skoler på Masfjordnes (Sørsida), Hosteland (Nordbygda) og Matre (Indrefjorden).

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Kjente personer fra Masfjorden
 Hans Bergersen Wergeland (1861-1931), ordfører og stortingsrepresentant 
 Ludvig Hope (1871-1954), predikant og kristenleder
 Bjarne Hope (1944-2006), skattedirektør/sjef for Skattedirektoratet

Referanser

Eksterne lenker
 Masfjorden kommune
 Kommunefakta Masfjorden - Statistisk sentralbyrå
 Masfjorden - Allkunne, levande leksikon
 Masfjorden - Store norske leksikon
 Museum Vest - Bjørn West museet i Matre
Modalen

Modalen er en kommune i Vestland. Den grenser i nord mot Høyanger, i øst mot Vik, i sør mot Vaksdal og i vest mot Alver og Masfjorden. 

Modalen er Norges nest minste kommune målt i antall innbyggere, kun Utsira har færre. Kommunen har store inntekter fra vannkraft og er også en stor eksportør av sand fra de mange sandtakene i dalen. Dalen fikk veiforbindelse først i 1976, da det i forbindelse med BKKs store vannkraftutbygging ble bygget tunnel fra Eksingedalen. Siden er dalen blitt veifast også mot nabokommunen Lindås.

Geografi 
De to mest folkerike plassene i Modalen er Mo og Øvre Helland. Mo er sentrum i Modalen og her står blant annet skolen, kommunehuset og Bryggjeslottet. På Øvre Helland står et boligfelt og en matvarebutikk, i tillegg er det her Uni Micro holdt hovedkontor, før de flyttet ned i det nye kommunehuset på Mo.

Politikk 
Modalen var i mange år den eneste kommunen i Norge som praktiserte flertallsvalg med hjemmel i kapittel 12 i valgloven. Ved kommunestyrevalget i 2003 ble det imidlertid stilt tre bygdelister: Solrenningslista, Vandringslista og Samlingslista for Modalen. Solrenningslista fikk fem mandater, Samlingslista fikk åtte og Vandringslista ingen. Ved kommunestyrevalget i 2007 ble det bare stilt to bygdelister: Solrenningslista og Samlingslista for Modalen. Ved det valget fikk Solrenningslista åtte mandater mens Samlingslista fikk fem. Ved kommunestyrevalget i 2011 fikk Samlingslista syv mandater og Solrenningslista seks mandater. Valgdeltagelsen har vist en markant økning etter overgangen til listevalg. Knut Moe fra Samlingslista var ordfører fra 2003 til 2015. Ved kommunestyrevalget 2015 vant Solrenningslista valget for første gang med knapp margin, og listetopp Tom Kristian Torsen ble den nye ordføreren. Solrenningslista fikk da 7 mandat mens Samlingslista fikk 6. 

Etter kommunestyrevalget i 2019 ble Kjetil Eikefet fra Samlingslista ordfører i kommunen.

Historie 
DS «Oster», kjent fra Ivar Medaas' «Dar kjem dampen», ble bygget i 1908 for å komme gjennom isen på Mofjorden og inn til kommunesenteret Mo om vinteren før dalen hadde vei.

Kommunen ble skilt ut fra Hosanger kommune 1. januar 1910.

Tusenårssted 
Kommunens tusenårssted er Mo kyrkje og området den ligger på, hvor det har stått kirker tilbake til rundt 1150-1200. Kirken som står der i dag ble bygget i 1883.

Demografisk utvikling 
Folkemengde per 1. januar i Modalen. Registrert 2009. Framskrevet 2010-2030:
Per 1. november 1970 var det 290 registrerte innbyggere i Modalen. Per 2021 var det 378 registrerte innbyggere i 4629 Modalen.

Kjente modøler 
Olav Nygard (1884–1924), lyriker
Leiv Neset (1925-2015), spelemann
Johannes Moe (f. 1926), rektor ved NTH

Bildegalleri

Referanser

Eksterne lenker 
 Offisiell promofilm for Modalen kommune
 CNN/Time – artikkel om Modalen
 SSB: Befolkningsprofil for Modalen
Herøy (Møre og Romsdal)

Herøy er en kommune på Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den grenser i sørvest mot Sande, over Rovdefjorden i sør mot Vanylven og Volda, og mot Ulstein i øst. Kommunen ligger i sin helhet på øyer, men alle de bebodde øyene er knyttet sammen med broer. Kommunen har fastlandsforbindelse via Eika i Ulstein og til Ørsta/Volda. 

Herøy har et stort næringsliv som først og fremst er knyttet til fiskeri og maritime næringer.

Kommunesenter er Fosnavåg. Kommunestyret vedtok i 2000 bystatus for Fosnavåg. 

Runde, med sitt fuglefjell, er et kjent turistmål. Torvik er stoppested for Hurtigruten. 

Vestlandsnytt er lokalavis for Herøy og Sande.

Geografi 
Herøy har følgende tettsteder ifølge Statistisk sentralbyrås definisjoner. Innbyggertall pr. . 
 Fosnavåg ()
 Kvalsund ()
 Leinstrand ()
 Moltustranda ()
Dragsund ( totalt.  i Herøy kommune og  i Ulstein kommune)
Tjørvåg ()
Leikong ()

Herøy består blant annet av disse øyene, med innbyggertall pr 01.01.2022:   
 Bergsøy  (3 528)
 En del av Gurskøy (2 458)
 Leinøy (1 478)
 Nerlandsøy (857)
 Remøy (332)
 Runde (103)
 Nautøy (ikke tilgjengelige tall) 
 Herøy (ikke tilgjengelige tall) 
Flåvær (øygruppe - ubebodd)
 Skorpa (ubebodd)

Politikk

Kommunestyrevalget 2015

Kommunestyrevalget 2019

Kjente personer fra Herøy
 Suzannah Ibsen (1836-1914), Henrik Ibsens kone
 Bjarne Rabben (1907-–2003), forfatter, lokalhistoriker, avholdsforkjemper 
 Elias Berge (1922-1998), misjonær, generalsekretær i Kirkens nødhjelp 1965-1973
 Asbjørn Hasund (1930-2022), tannlege, professor ved Universitetet i Bergen
 Per Sævik (1940-), skipsreder og politiker (KrF)
 Ragnar Thorseth (1948-), eventyrer
 Svein Gjelseth (1950-), tidligere ordfører, stortingsrepresentant (Ap) 2009-2013 
 Trude Teige (1960-), forfatter, tidligere reporter i TV 2 
 Finn Coren (1961-), musiker
 Arnulf Goksøyr (1963–), politiker (H) 
 May-Britt Moser (1963-), nobelprisvinnende hjerneforsker
 Lars Ivar Moldskred (1978-),  fotballspiller

Se også
 Liste over ordførere i Herøy i Møre og Romsdal
 Broer i Herøy (Møre og Romsdal)

Referanser

Eksterne lenker
 Herøy kommune
 Herøy - Allkunne, levande leksikon
 Herøy - Store norske leksikon
 Kommunefakta Herøy - Statistisk sentalbyrå 
 Herøy gamle kirke - lokalhistoriewiki.no
 Herøynytt
Nesset

Nesset var en kommune i Romsdal i Møre og Romsdal. Den grenset i nord mot Gjemnes, i øst mot Sunndal, i sør mot Lesja, i sørvest mot Rauma og i vest mot Molde. I nord lå Tingvoll kommune øst for Sunndalsfjorden. Nesset kommune ble opprettet ved formannskapslovene av 1837. 

1. januar 1890 blei Nesset kommune delt da Eresfjord og Vistdal kommune ble opprettet som kommune med 2155 innbyggere. Gjenværende Nesset kommune hadde da 1706 innbyggere.

1. januar 1964 blei Eresfjord og Vistdal kommune igjen slått sammen med Nesset kommune. Eresfjord og Vistdal hadde ved sammenslåingen 1.289 innbyggere og daverende Nesset kommune hadde 2360 innbyggere. Til sammen fikk den nye Nesset kommune 3649 innbyggere.

Nesset kommune ble 1. januar 2020, sammen med Midsund kommune, slått sammen med Molde kommune. Den nye storkommunen fikk navnet Molde.

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted var Nesset prestegard. Området forvaltes i samarbeid med Opplysningsvesenets fond som eier og Romsdalsmuseet som museumsfaglig konsulent. Nesset prestegård var barndomshjemmet til Bjørnstjerne Bjørnson i sin tid, før han flyttet videre til Molde.

Kraftverk
Vassdragene i Nesset er utnyttet til kraftproduksjon:
 Aura kraftverk ble bygget ut i 1953 og vann fra Aura overført til Sunndalsøra
 I 1959 ble Aura-anlegget utvidet ved overføring av Leipnåa, Breimega og Høvla til Aura kraftverk.
 I 1970 ble vann fra Mardøla overført til Grytten kraftverk med avløp til Rauma ved en omstridt utbygging.
 Et mindre ble utbygd i Dokkelva i 2012
 Heina kraftverk fra 2008 utnytter Høvikelva

Politikk 
Rolf Jonas Hurlen (Høyre) var ordfører i Nesset kommune fra 2007 til 2019.

Kommunestyrevalget 2015

Kjente nessetgjeldinger

 Bjørnstjerne Bjørnson (1832-1910), forfatter
 Asbjørn Øverås (1896-1966), skolemann og historiker
 Fred Kavli (1927-2013), norsk-amerikansk fysiker, oppfinner og filantrop
 Bjørn Inge Kristvik (1928-), ambassadør, født i Vistdal
 Magnar Johan Kalseth (1932-2010), ordfører (Ap) i Kragerø i 16 år 
 Oddrun Hokland (1942-), friidrettsutøver, født i Vistdal
 Kurt Asle Arvesen (1975-), syklist, oppvokst i Eresfjord
 Tommy Eide Møster (1983-), fotballspiller
 Bjørn Tore Hoem (1991-), syklist, født i Eresfjord

Se også
Tjelle-skredet
Nesset prestegard

Referanser

Eksterne lenker
 Nesset kommune - offisiell netside
 Nesset - Allkunne, levande leksikon
 Nesset - Store norske leksikon
 Nesset prestegard - Bjørnstjerne Bjørnsons barndomshjem
Sande (Møre og Romsdal)

Sande er en kommune på Søre Sunnmøre i Møre og Romsdal. Den ligger lengst ut mot havet sørvest i fylket, rett nord for Stad, og omfatter sørvestlige del av Gurskøya og en del mindre øyer mot vest, de største er Sandsøya (12 km²), Kvamsøya (8 km²) og Voksa (1,4 km²). Den grenser i nord og øst mot Herøy kommune, i sør (over fjorden) mot Vanylven og over Vanylvsgapet i sørvest mot Stad kommune. Kommunen ble skilt ut fra Herøy i 1867. Grensene ble endret i 1965 da Skredestranda i tidligere Rovde kommune og et mindre område av Herøy kommune ble lagt til kommunen, og den omfattet også Åram på fastlandet som fra 2002 tilhører Vanylven.

De 2 445 innbyggerne (2021) fordeler seg slik: Gurskøya (1 991 innb), Sandsøya (184 innb.), Kvamsøya (225 innb.) og Voksa (29 innb.). Uoppgitt grunnkrets: 16. 

Tettsteder etter SSB sin definisjon er kommunesenteret Larsnes med  innbyggere () og Haugsbygda med . 

I Sande er 20,07 % av befolkningen innvandrere eller barn av innvandrere . Det er den nest høyeste andelen blant kommunene i Møre og Romsdal.

Fra Årvik går det ferje til Koparnes på fastlandet. Fra Larsnes går det ferje til Åram, Voksa og Kvamsøya. Sandsøya er forbundet med Voksa. Sande er knyttet til fastlandet via en undersjøisk tunnel som går mellom Eika i Ulstein og Ørsta/Volda. Det er et aktuelt tema med en fastlandsforbindelse mot sør (Rovdefjordsambandet).

En viktig arbeidsgiver er Myklebust Verft i Gursken.

Avisa Vestlandsnytt i Fosnavåg dekker både kommunene Herøy og Sande.

Som følge av kommunesammenslåinger er Sande den befolkningsmessig nest minste kommunen i Møre og Romsdal fra 2020, men kommunen er involvert i mye interkommunalt samarbeid. Avstanden fra Larsnes til andre kommunesenter er: Ulsteinvik (Ulstein) - 27 km. Hareid - 36 km. Fosnavåg (Herøy) - 37 km. Fiskåbygd (Vanylven) - 21 km + ferje.

Politikk

Kommunestyrevalget 2019

Kommunestyrevalget 2015

Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er friluftsområdet «Kongsvollen» på Sandsøya. Kongsvollen ligger nært sjøen og er arena for «Spelet om Kong Arthur», som var kommunens tusenårsprosjekt.

«Spelet om Kong Arthur» er et humoristisk spill som er bygget over sanget om Kong Arthur som kom til øya «Doll» (Dolsøy) som er et tidligere navn på Sandsøya. Sagaspillet er blitt en vesentlig kulturfaktor i og for Sande kommune, og har siden vært fremført hver sommer med stor publikumstilslutning.

Kjente sandssokninger 
Bernt Støylen (1858 -1937), teolog og salmedikter
Knut Olai Bjørlykke (1860-1946), professor i geologi
Olaf Knutsen Storegjerde (1879-1958), fotograf
Bjartmar Gjerde (1931–2009), politiker (Ap), statsråd, kringkastingssjef (NRK) 1981-1989 
Odd Lovoll (f. 1934), norskamerikansk historiker og professor ved St. Olaf College, Minnesota, USA 
 Øystein Ekroll (f. 1957), arkeolog (bygningsarkeologi), fagforfatter
Jan Åge Fjørtoft (1967– ), fotballspiller.

Referanser

Eksterne lenker
Sande kommune  - offisiell nettside
Sande - Allkunne, levande leksikon
Sande kyrkje - Kulturnett.no
Storegjerdesamlinga - Storegjerdearkivet
Storgjerdearkivet/foto på nett
Sandøy

For artikkelen om øytypen sandøy, se sandøy (øytype)

Sandøy er en tidligere kommune i Romsdal i Møre og Romsdal. Den omfattet øyer ved munningen av Romsdalsfjorden mot Norskehavet. Den grenset over vann mot kommunene Aukra i nordøst, Midsund i øst og Haram i sør. I 2019 ble byggingen av Nordøyvegen startet opp, noe som ville gi den største øya Harøy fastlandsforbindelse.

Fra 1. januar 2020 ble Sandøy kommune en del av nye Ålesund kommune, sammen med kommunene Haram, Skodje og Ørskog.. Samtidig ble øyene Orta og Lyngvær overført til Aukra kommune.

Øyene

Sandøy bestod av 872 øyer, holmer og skjær, med bosetting på syv:
 Harøya, med  innbyggere.
 Finnøya, med 134 innbyggere.
 Sandøy, med 36 innbyggere.
 Ona og Husøya, med 23 innbyggere.
 Orta, med 7 innbyggere.
 Gåsøya, med én bosatt familie.

Innbyggertall er pr 1. januar 2015. Seterøya, Marøy, Uksnøy og Lyngvær er fraflyttede øyer.

Politikk

Kommunestyrevalget 2015

Historie

Sandøy er værhardt og befølgningen har tradisjonelt bestått av såkalte fiskebønder. Det var vanlig at kona tok hånd om gårdsbruket og oppfostring av barna mens mannen var ute på havet. Preget av gründeroptimismen etter løsrivelsen i 1867, fikk Sandøy etter hvert et mer mangfoldig næringsliv.

Løsrivelsen i 1867

På 1860-tallet vokste det fram en løsrivelsesbevegelse på det lille øysamfunnet. Under ledelse av Paul Knudsen Gaasø krevde øybefolkningen løsrivelse fra Aukra. Gaasø, som hadde tatt sitt navn fra Gåsøya, dro en sommerdag i 1866 til det kongelige hoff i Stockholm. Pauls medbrakte papirer, blant annet et fra soknepresten i Aukra, ble tatt godt imot. 1. januar 1867 ble Sandøy, med kongelig underskrift, endelig et eget herred. Paul Knudsen Gaasø ble kommunens første ordfører fra 1867 til 1872.

1.1.1965 ble Myklebustområdet av Haram kommune med 287 personer tillagt Sandøy, slik at hele Harøya med en rekke småøyer vest i havet inngikk i Sandøy kommune. Den historiske grensen som gikk tvers over Harøya mistet derved sin betydning. Det har ikke vært endringer i kommunens geografisk utstrekning siden dette. 

I forbindelse med 140-årsmarkeringen av løsrivelsen, ble det i 2007 avduket en byste av Paul Knudsen Gaasø ved kommunsenteret i Steinshamn. Bysten ble laget av billedhugger Ola Stavseng

Kjente personer fra Sandøy kommune

Rasmus Ingebrigtsson Myklebust (ca. 1595-1666), bondeopprører
Paul Knudsen Gaasø (1820-1872), Sandøys første ordfører
Nils Nilsen Finnøy (1865-1939), smed, båtmotorprodusent og industrigründer
I. P. Huse (1880-1947), industrigründer og oppfinner
Øystein Rykkja (1910-1995), norsk skolemann

Referanser

Eksterne lenker 
 Sandøy kommune - offisiell nettside
 Sandøy - Allkunne, levande leksikon
 Sandøy kyrkje - Kulturnett.no  
 Sandøy kommune - bilder