alexandrainst/scandi-wiki huggingface dataset:
Papist

Papist er et begrep som brukes, i hovedsak av reformerte og protestanter, for å referere til katolikker. Ordet er avledet av «pave» (latin papa), og oppstod under den engelske reformasjonen som betegnelse på personer som trodde på det pavelige primatet.

I vår tid oppfattes det av mange som nedsettende. Ordet var i alminnelig bruk, særlig Storbritannia, frem til midten av det 19. århundre, og er fremdeles et juridisk begrep, i den forstand at personer som bekjenner seg til «the popish religion» eller gifter seg med en «papist» gjennom Act of Settlement fra 1701 er utelukket fra den britiske tronfølgen. Katolikker ble i Storbritannia (og en rekke andre land) ansett for å være anti-protestantiske.

Begrepet brukes fremdeles av enkelte politikere i Det forente kongerike, spesielt i Nord-Irland (f.eks. av Ian Paisley), og i antikatolske kretser i USA.

Referanser 

Religion
Ord og uttrykk
Antikatolisisme
Tjøme-Hvaler-trinnet

Tjøme-Hvaler-trinnet er en endemorene fra siste istid. 
Den er eldre enn det mer kjente Ra-trinnet, og dateres gjerne til ca. 11 200 år før vår tid. 

Tjøme-Hvaler-trinnet er synlig bl.a. i Moutmarka på Tjøme, på Hvasser og på Hvaler. 

Resten av denne endemorenen ligger dels på havbunnen i Oslofjorden og vestover utenfor Agderkysten, dels går den på land i Vest-Agder og Rogaland.

Tjømes geografi
Hvalers geografi
Vestfold og Telemarks geologi
Vikens geologi
Åreforkalkning

Åreforkalkning er også en eldre betegnelse for demens.

Åreforkalkning (aterosklerose) er en tilstand eller prosess hvor en blanding kalk, fett og kolesterol avleires i blodårenes vegger. Disse stoffene danner et aterosklerotisk plakk. Hvis det forekommer en rift i arterieveggen kan dette plakket sprekke, og plakkets innhold kommer i kontakt med blod. Dette kan føre til at det dannes en trombe, som enten kan stenge for blodstrømmen der hvor plakket var lokalisert, eller vandre med blodstrømmen (embolisere) og sette seg fast i mindre arterier. I begge disse tilfellene vil det utvikles et infarkt, og vevet som er forsynt av arterien vil få mangel på blod (iskemi), og etter hvert dø. Hvis et infarkt inntreffer i muskelvevet i hjertet, kaller vi det hjerteinfarkt. Et infarkt i hjernen kalles hjerneinfarkt, som er det vi vanligvis forbinder med slag.

Alternativt kan det aterosklerotiske plakket kunne tilstoppe en arterie delvis, og da vil vi få en delvis tilstopping av blodtilførselen, en såkalt stenose, før det eventuelt sprekker. Stenoser kan i noen tilfeller være gunstige å fjerne kirurgisk.

Risikofaktorer
Arvelige faktorer, røyking, høyt blodtrykk (hypertoni) og ugunstig kolesterolprofil, spesielt høyt LDL, øker risikoen. Også alder, kjønn (menn rammes oftere), diabetes og overvekt påvirker negativt. Om man slutter å røyke og bedrer kostholdet (og eventuelt medisineres), kan framtidsutsiktene bli lysere. Mat av animalsk opprinnelse inneholder kolesterol, og ofte usunt fett, og å kutte ut dette kan være en del av kostholdsendringer som hjelper. Fysisk inaktivitet, samt stressfylt livsmønster innebærer også en risiko.

Se også 
Hjerte- og karsykdommer

Kosthold
Sykdommer i sirkulasjonssystemet

af:Aarverkalking
az:Ateroskleroz
bg:Атеросклероза
bs:Ateroskleroza
da:Åreforkalkning
ko:동맥경화증
is:Æðakölkun
ka:ათეროსკლეროზი
kk:Атеросклероз
ml:അഥീറോസ്ക്ളിറോസിസ്
ja:動脈硬化症
qu:Sirk'a iskuyay
sr:Ateroskleroza
sh:Ateroskleroza
th:โรคหลอดเลือดแดงแข็ง
Anicetus av Pontus

Anicetus var en leder for mislykket anti-romersk opprør i Pontus ved Svartehavet i dagens Tyrkia i år 69 e.Kr.

Anicetus var en frigitt, tidligere slave av Polemon II av Pontus. Han kommanderte den kongelige flåte inntil Pontus ble omgjort til en romersk provins under keiser Nero i år 63. I løpet av den borgerkrig som fulgte etter Neros død, holdt Anicetus seg på Vitellius' side og ledet et generelt opprør mot Vespasian i Pontus og Colchis i år 69.

Opprørerne ødela den romerske flåten (Classis Pontica) i et brått angrep på Trapezus, en by ved Svartehavet, og begynte deretter som pirater ved å bruke en båttype som var kjent som camarae. Opprøret ble slått ned da romerne fikk forsterkninger under ledelse av Virdius Geminus, en løytnant av Vespasian. Fanget i en felle ved munningen av elven Cohibus (nå Khobi i vestlige Georgia) ble Anicetus overgitt til romerne av de lokale stammene. Han ble deretter drept.

Kilder 
 Histories by P. Cornelius Tacitus

Eksterne lenker 
 Romersk flåte (engelsk)

Pirater
Altötting

Altötting er en by i en landkrets med samme navn i Oberbayern. Landkretsen inkluderer småbyen Marktl, som er pave Benedikt XVIs fødested. Altötting er en del av Det europeiske marianettverket (Europäische Marianische Netzwerk) av valfartskirker. Paven besøkte byen i 2006.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Byer i Bayern
Kretser i Bayern
Katolske valfartsmål
X-kromosom

X-kromosomet er det kvinnelige kjønnskromosomet hos mennesker og pattedyr. Biologiske kvinner har to X-kromosomer (XX). Det gjør dem til biologiske kvinner. Biologiske menn har ett Y-kromosom og ett X-kromosom. Det er den arvemessige kombinasjonen som gjør dem til biologiske menn.

X-kromosom hos mennesker

Biologiske menn har arvet ett X-kromosom fra sin mor og Y-kromosomet fra faren. Biologiske kvinner har arvet ett av morens X-kromosomer og X-kromosomet fra faren. X-kromosomet dekker omtrent 152 millioner basepar som er byggetmaterialet til DNA. X-kromosomet står for omtrent 5% av den totale mengden DNA i cellene til biologiske kvinner og rundt 2,5% hos biologiske menn.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som en av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og ressurser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. X-kromosomet inneholder sannsynligvis rundt 1200 gen. Hele det menneskelige genom inneholder omtrent 25 000 gen.

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser

Mange sykdommer forekommer grunnet mutasjoner på X-kromosomet. Disse sykdommene forekommer mye hyppigere hos biologiske menn siden de kun har en versjon av kromosomet. Dette betyr at biologiske menn kan arve en sykdom selv om genet er recessivt. Biologiske kvinner derimot må motta genet fra begge foreldre for å få sykdommen. Når en sykdom eller egenskap arves på grunn av et gen på X eller Y kromosomene kalles det kjønnsbundet arv.

Klinefelter syndrom

Klinefelter syndrom som følge av ett eller flere ekstra versjoner av X-kromosomet hos biologiske menn. Det er denne ekstra biten med arvemateriale som skaper misdannelsene som er spesifikke for individer men Klinefelter syndrom. Siden cellene inneholder ekstra informasjon vil ikke biologiske menn med Klinefelter syndrom utvikle seg normalt. Dårlig eller ingen testikkelfunksjon og veldig lave testosteronverdier er de vanligste misdannelsene.

Trippel X syndrom

Trippel X syndrom, også kalt Trisomi X forekommer av ett ekstra X-kromosom hos biologiske kvinner. Dette ekstra arvematerialet kan skape misdannelser som psykisk utviklingshemming og andre medisinske problemer. Denne kromosomfeilen kan derimot ikke arves, og de fleste individer med dette syndromet er meget velfungerende.

Turners syndrom

Turners syndrom forekommer når en biologisk kvinne har en normal versjon av det ene X-kromosomet, mens det andre X-kromosomet er skadet eller savnet. Mangelen på arvemateriale hos individer med Turners syndrom påvirker utviklingen til personen. Dette gjør at individer med dette syndromet er lave og infertile. 

En rekke andre sykdommer kan også knyttes til gen på X-kromosomet:

Charcot-Marie-Tooths sykdom
Duchennes muskeldystrofi
Fragile-X
Hemofili
Fargeblindhet

Se også

Human Genome Project
Kromosom

Eksterne lenker

 UiB om kromosom
 What Can Our Chromosomes Tell Us?
 Random Orientation of Chromosomes

Genetikk
Y-kromosom

Et Y-kromosom er et kjønnskromosom. Det er et kromosom som gjør at bæreren av det blir til en hann. Hos mennesker og de fleste andre pattedyr har vi et Y-kromosom. Biologiske menn har ett Y-kromosom og ett X-kromosom (XY). Biologiske kvinner har to X-kromosomer (XX).

Y-kromosom hos mennesker

Biologiske menn har arvet ett X-kromosom fra sin mor og Y-kromosomet fra faren. Y-kromosomet dekker omtrent 59 millioner basepar som er byggematerialet til DNA. Y-kromosomet står for omtrent 0,9 % av den totale mengden DNA i cellene til biologiske menn.

Identifiseringen av genene på hvert kromosom har i lang tid blitt sett på som en av de viktigste forskningsområdene, og blitt viet mye tid og resurser. Siden forskere bruker forskjellige metoder til å identifisere genene, har man ikke klart å stadfeste ett nøyaktig antall gen. Hittil har man funnet 86 proteinkodende gener på Y-kromosomet. Hele det menneskelige genom inneholder omtrent 25 000 slike gener.

Kjønnsbestemmende egenskap

Hos mennesker og de aller fleste pattedyr, med spesielt kloakkdyrene som unntak, finner vi et gen ved navn SRY på Y-kromosomet. Det er dette genet som gjør at Y-kromosomet blir kjønnsbestemmende. Om dette genet ikke virker vil vi få en hunn til tross for at Y-kromosomet er der. I de fleste tilfeller der barnet hannlig til tross for at han har to X kromosom og mangler Y-kromosom, har SRY ved en feiltagelse havnet på det ene X-kromosomet – det fra far.
Y-kromosomet er ulikt i ulike arter. Det eneste de egentlig har til felles er det faktum at de bestemmer at organismen blir hannkjønn, og genet som avgjør dette kan være forskjellig fra art til art. Hos pattedyr stammer Y-kromosomet fra det samme kromosomet, og hos disse artene er det derfor likheter, selv om Y-kromosomet varierer både i størrelse og når det gjelder hvilke gen som er til stede. Det er spesielt stor ulikhet mellom y-kromosomene hos pattedyr i forhold til de andre kromosomene. Dette er på grunn av at det er svært få områder av y-kromosomet som har overkrysning med X-kromosomet, og evolusjonen av dette kromosomet går dermed raskere, siden mutasjoner kan hope seg opp.  Gen som ikke er livsnødvendige kan bli omgjort til pseudogen, eller få nye funksjoner som da blir spesifikke for hannen, om de ikke er spesielt viktige for forplantningen.

Sykdommer, fysiske og psykiske misdannelser
Y-kromosomet er det kromosomet med færrest sykdommer knyttet til sine gen. Det er antatt at dette kommer av kromosomets lille størrelse. Når en sykdom eller egenskap arves på grunn av et gen på X eller Y kromosomene kalles det kjønnsbundet arv.

XYY-syndrom, er en trisomi hvor det finnes en ekstra versjon av Y-kromosomet. Dette ekstra arvematerialet skaper ingen store fysiske og psykiske misdannelser, men bærere av ekstra Y-kromosomer er i gjennomsnitt 7 cm høyere enn andre biologiske menn.

Se også

Human Genome Project
Kromosom

Referanser

Eksterne lenker

 UiB om kromosom
 What Can Our Chromosomes Tell Us?
 Random Orientation of Chromosomes

Genetikk
Yahya Golmohammadi

Yahya Golmohammadi (født 19. mars 1971 i Ardabil) er en tidligere iransk fotballspiller og senere fotballtrener. På banen var han forsvarsspiller.   

Han spiller for den iranske klubben Persepolis Teheran.

Golmohammadi fikk sin landslagsdebut i en kamp mot  21. april 1997. Per mai 2006 hadde han scoret 4 mål på 70 kamper for .

Han scorets Irans første mål under VM 2006 i lagets åpningskamp mot . Etter VM sluttet han å spille landskamper.

Referanser

Eksterne lenker 
 

Iranske fotballspillere
Iranske fotballtrenere
Spillere i Fotball-VM 2006
Fotballspillere for Persepolis FC
Personer fra provinsen Ardabil
Fødsler i 1971
Fosen prosti

Fosen prosti er et tjenestedistrikt i Nidaros bispedømme i Den norske kirke. Prosten har sete i Rissa hvor Stadsbygd kirke er prostikirke.

Prostiet omfatter omfatter kommunene Indre Fosen, Osen, Ørland og Åfjord på Fosenhalvøya i Trøndelag.

Prostiet er inndelt i 7 fellesråd som i hovedsak følger kommunegrensene og 14 sogn (menigheter). Sognene er den minste og grunnleggende enheten i Den norske kirke.

Tidligere var det også inndelt i prestegjeld, men disse ble faset ut på begynnelsen av 2000-tallet.
De ansatte i kirken er enten ansatt av sognet gjennom kirkelig fellesråd, eller i prostiet. De fleste prestene er ansatte i prostiet, og har tjenesten sin knyttet til et eller flere sogn.

Sogn i Fosen prosti 
I Indre Fosen kommune
 Stadsbygd sogn
 Rissa sogn
 Sør-Stjørna sogn
 Hasselvika sogn
 Leksvik sogn
 Stranda sogn
I Ørland kommune
 Ørland sogn
I Bjugn kommune
 Bjugn sogn
 Nes sogn
 Jøssund sogn
I Åfjord kommune
 Åfjord sogn
 Stoksund sogn
I Roan kommune
 Roan sogn
I Osen kommune
 Osen sogn

Historikk 
Det gamle Fosen prosti har sin opprinnelse i middelalderens kirkeinndeling. Det historiske prostiet omfattet følgende prestegjeld:
 Hitterøens Gield
 Dolme Hovedkirke
 Hitteren Kirke
 Ulvøen Kirke
 Qvendverret Kirke
 Kirkesetter Kirke
 Venje Kirke
 Øreland
 Ørelands Hovedkirke
 Næs Kirke
 Biugnens Kirke
 Stadsbygd
 Stadsbygds Hovedkirke
 Reens Kloster
 Aafiorden
 Aa Hovedkirke
 Gyssund Kirke
 Biørnøer
 Roan Hovedkirke
 Stoksund Kirke
 Osen Kirke

Ved reskript 5. desember 1765 ble Hemne og Vinje sogn gjort til et eget Hevne prestegjeld. Ved reskript 21. juli 1852 ble Bjugn og Stjørna i hovedsoknet og Nes sokn i Ørland utskilt som Bjugn prestegjeld, med Bjugn som hovedsokn og Nes og Stjørna som annekssokn. Ved reskript 2. november 1876 ble Frøya fra 1. januar 1877 utskilt fra Hitra og gjort til eget prestegjeld.

Prostidelingen i 1917 
Prostiet ble i 1917 delt i Nord- og Sør-Fosen prostier, og bestod da av følgende prestegjeld:

Hvorav disse ble til Nord-Fosen prosti:
 Bjørnør prestegjeld
 Aafjorden prestegjeld
 Bjugn prestegjeld
 Stadsbygden prestegjeld
Hvorav disse ble til Sør-Fosen prosti:
 Ørlandet prestegjeld
 Frøya prestegjeld
 Hitteren prestegjeld
 Hevne prestegjeld

Se også 
 Liste over Den norske kirkes sogn
 Liste over kirker i Norge etter kommune

Referanser

Eksterne lenker 
 Prostiet på kirken.no

Prostier i Nidaros bispedømme
Administrative inndelinger i Trøndelag
Värsta språket

Värsta språket er et svensk TV-program om det svenske språket som ble sendt på SVT i 2002 og 2003. 

Programideen ble senere overført til norsk der den ble hetende Typisk norsk. Det fikk også en oppfølger kalt Svenska dialektmysterier.

Referanser

Eksterne lenker 

Svenske faktaprogrammer på TV
TV-produksjoner på SVT
Svenske TV-serier fra 2000-årene
Kreml

Kreml er det russiske ordet for festning, borg eller citadell, og henviser til et stort befestet anlegg som finnes i historiske russiske byer. Mest kjent er Kreml i Moskva, byens eldste kjerne med monumentalbygninger fra 1400-tallet.

Politikk 
Kreml brukes gjerne som synonym for den russiske regjering og tidligere for den sovjetiske regjering.

Litteratur 
 G.V.Dlužnevskaja, V.A.Kalinin, A.V.Subbotin: Kremli Rossii XV–XVII vekov. Litera, St. Petersburg 2006, ISBN 5-94455-523-8

Eksterne lenker 
 
 Russian Fortification Architecture
 Man sues Russian Government to own Moscow Kremlin (RT-artikkel)
 Twelve Russian Kremlins

Byggverk i Russland
Festninger
Kaupanger

Kaupanger er et tettsted og en havn i Sogndal kommune i Vestland. Tettstedet har  innbyggere per 1. januar , og ligger i en vik i det indre fjordbassenget av Sognefjorden. Her ligger Kaupanger stavkirke som ble bygget på 1100-tallet. I 2005 ble trevirket til stavkirken tidfestet til 1137, så Fortidsminneforeningen mener det er grunn til å anta at den ble bygget rundt 1140. I Kaupanger er også De Heibergske Samlinger - Sogn Folkemuseum.

Historie
«Kaupang» er en norrøn betegnelse for handelsplass. Kaupangers navn er sammensatt av kaup- (kjøpe) og -angr (fjord, havn) – «Kjøpehavna». Sjøveien var en viktig ferdselsåre for 1000 år siden. Slik kan Kaupanger ha blitt et knutepunkt mellom inn- og utland.

Kaupanger og andre steder langs Sognefjorden var sannsynligvis ofte utgangspunkt for vikingtokter.

Kaupanger var for 1000 år siden tingstad. Det var altså et slags administrasjonspunkt for Sogn og brukt som sete for skattefutene.
Kaupanger ble omtalt med bytermer i middelalderkilder, som en av 16 tettsentre som nevnes i Norge. Kaupanger ble også omtalt som Lusakaupang, som kan tyde at Kaupanger var en av de minste tettsentrene/kjøpstedene.

Baglerkongen Inge Magnusson ble tatt til konge ved tinget her i 1202. Det var da det tredje tinget til å gi ham kongsnavn.

Kjøpstaden kan på et senere tidspunkt ha blitt flyttet lenger inn i Sognefjorden og blitt formet som Lærdalsmarknaden på Lærdalsøyri i Lærdal. Man vet ikke når Lærdal tok over, men Lærdalsmarknaden nevnes første gang i 1596. Da hadde den pågått en stund allerede.

Havnen i Amla, Kaupanger, var fergekai til ferjesambandet Kaupanger-Fodnes, frem til Mannheller ble bygd i 1995. I dag er den tidligere fergekaien brukt til turistferger i Sognefjorden på sommerhalvåret.

Kjente personer fra Kaupanger
Tommy Skjerven, fotballdommer
Terje Skjeldestad, fotballspiller
Kristian Fardal Opseth, fotballspiller

Referanser 

Tettsteder i Vestland
Fergesteder i Vestland
Bosetninger i Sogndal
Handelssteder
Arkeologiske steder i Norge
Setegårder i Norge
Kortfilmfestivalen

Den norske kortfilmfestivalen, Kortfilmfestivalen i Grimstad eller bare Kortfilmfestivalen, er en norsk filmfestival for norsk og utenlandsk kortfilm. I tillegg til konkurranseprogrammene for kortfilmene viser festivalen blant annet eldre kortfilmer, internasjonale dokumentarfilmer og nyere film- og videoeksperimenter. Festivalen arrangerer dessuten flere filmfaglige seminarer. Kortfilmfestivalen er en viktig debutarena for unge filmskapere i Norge og en av de viktigste visningsstedene for fri og uavhengige film, også for etablerte filmfolk.

Historie
Festivalen ble arrangert for første gang i 1978, i en liten kinosal på Røros. I 1982 flyttet festivalen til Trondheim, før den i 1988 fikk sin endelige base i Grimstad.

Priser 
På festivalen blir det delt ut en rekke priser. Gullstolen for beste kortfilm har blitt delt ut siden 1982 (navnet «Gullstolen» ble først tatt i bruk i 1990) er den mest prestisjetunge prisen. Terje Vigen-prisen har blitt delt ut siden 1988. Gullstolen for beste dokumentarfilm har blitt delt ut siden 1999.

Referanser

Eksterne lenker
 

Filmfestivaler i Norge
Festivaler i Agder
Repeterende arrangementer etablert i 1978
Amandakomiteens Gullklapper
Klaus Störtebeker

Klaus Störtebeker (dansk Klaus Størtebeker; født ca. 1360, død 20. oktober 1401) var en piratleder for en sammenslutning av kapere kjent som «fetaljebrødrene» eller «vitaliebrødrene» (fra latin victualia) og som drev kapervirksomhet i Østersjøen. 

Vitaliebrødrene ble opprinnelig hyret under en krig mellom Danmark og Sverige for å kjempe på svensk side, og til å seile forsyninger til den beleirete svenske hovedstaden Stockholm. Etter at krigen sluttet fortsatte Vitaliebrødrene å kapre handelsfartøyer for egen regning og kalte seg så for «Likedeeler» (= lik andel) ettersom de delte byttet innbyrdes.

Vitaliebrødrene ble støttet av den mecklenburgske adel. Vitaliebrødrene oppsto etter at den svenske konge Albrecht av Mecklenburg ble tatt til fange av dronning Margrete I i 1389. Deres mål var å bringe det beleirede Stockholm forsyninger (= viktualier). Senere plyndret de danske kjøpsteder og slo seg ned på Gotland.

Selv om det er mange myter og legender om Klaus Störtebeker finnes det svært lite faktisk kunnskap om livet hans. Selv navnet «Störtebeker» er sannsynligvis bare et kallenavn fra gammeltysk i betydningen «tøm begeret», noe som viser til piraters antatte evne til å tømme fireliters kanne med øl i en svelg uten å sette ned kannen eller begeret.

Störtebeker begynte å bli kjent rundt år 1398 etter at Vitaliebrødrene ble utvist fra Gotland hvor de hadde overtatt festningen i Visby. I løpet av de følgende årene kapret Störtebeker og hans medsammensvorne (de mest kjente var Gödeke Michels, Hennig Wichmann og Magister Wigbold) hanseatiske handelsskip uansett hvor de kom fra.

I 1401 klarte en flåte fra Hamburg ledet av Simon av Utrecht å nå Störtebekers flåte i nærheten av Helgoland. Ifølge enkelte historier hadde Störtebekers skip blitt gjort sjøudyktig ved hjelp av en forræder som hadde kastet flytende bly på kjettingen som holdt styreroret. Störtebeker og hans mannskap ble overmannet og fraktet til Hamburg for å dømmes.

Legenden vil ha det til at Störtebeker tilbød et kjede av gull langt nok til å ringe inn hele Hamburg by for sitt liv og løslatelse, men Störtebeker og samtlige av 73 medsammensvergede ble dømt til døden ved halshugging. Den mest berømte legenden om Störtebeker er om henrettelsen: Det ble sagt at Störtebeker ba borgermesteren av Hamburg å løslate så mange av hans menn som han kunne gå forbi etter at hodet hans var blitt hogd av! Forslaget synes å være risikofritt og ønsket ble derfor innvilget. Etter at han ble halshugget ble det påstått at kroppen hans klarte å gå forbi tolv av hans menn før bøddelen spente bein på ham. Disse tolv ble uansett henrettet sammen med de andre.

I Hamburg er det en statue av Klaus Störtebeker, og legenden om ham er også grunnlaget for det årlige festspillet i Ralswiek på Rügen, som har blitt spilt årlig siden 1997.

Referanser

Eksterne lenker 
 
 Festspil i Ralswiek

Tyske pirater
Danmarks historie
Personer henrettet ved halshogging
Fødsler på 1300-tallet
Dødsfall i 1401
Henrettede personer (før 1900-tallet)
Henrettede tyskere
Autodesk Maya

Autodesk Maya, vanligvis omtalt som bare Maya, er et modellerings- og animasjonsverktøy brukt av mange profesjonelle animasjonsstudioer rundt om i verden. Det er mest brukt for å produsere spesialeffekter og lignende i filmer, som for eksempel i Star Wars, Ringenes Herre og Narnia. det blir også brukt av spillutviklere til å lage 3d-modeller for videospill, som for eksempel i Tomb Raider-serien.

Se også
 3D-grafikk
 3D-animasjon
 Autodesk 3ds Max
 Blender

Referanser

Eksterne lenker
 

Proprietær programvare
Dataanimasjon
3D-modellering
Sperillbanen

Sperillbanen var en sidebane til Randsfjordbanen som åpnet til Finsand 31. juli 1926. Banen grenet av fra Randsfjordbanen ved Hen stasjon. Sperillbanen ble vedtatt bygget av Stortinget 20. juli 1921, vesentlig for å avhjelpe skogbruket på Ringerike, ettersom Begna ble regnet som lite egnet til tømmerfløting. Banen ble bygget som nødsarbeid i årene 1922-26, og ble åpnet for person- og godstrafikk 2. august 1926. Persontrafikken ble aldri noen suksess, trolig er det den jernbanelinjen som har fraktet færrest passasjerer i Norge, og alt fra den 1. juni 1933 ble det vedtatt å nedlegge persontrafikken ved banen. Godstrafikken ble opprettholdt til 1. aug. 1957.

Jernbanen gikk igjennom Ådal og var 24,9 km, men ble ikke forlenget opp til Valdres slik opprinnelig tenkt. Banen hadde fem stasjoner, alle bygget i 1926: Grønvold, Hallingby, Somdalen, Ringmoen og Sperillen (Finsand). De fire første stasjonsbygningene var flyttede og ominnredede lembarakker fra Norsk husbygningskompani, mens stasjonsbygningen ved Finsand ble tegnet av NSB Arkitektkontor og ble oppført i to etasjer.

Dampskibet DS «Bægna» hadde gått i trafikk fra Hen til Sørum siden 1868. Ved Finsand ble det bygget kai for omlasting fra jernbane og «Bægna» fortsatte i trafikk frem sommeren 1929, da var trafikkgrunnlaget blitt for dårlig. En mindre motorbåt som kunne ta 15 passasjerer ble i stedet satt inn på ruten. Den fikk også navnet Begna og var i drift frem til 1932. Så var det slutt, båtrutetrafikken i Ådal ble helt innstilt. Året etter ble Sperillbanen nedlagt.

Linjekart 

|}

Litteratur

Eksterne lenker 
 
 Sperillbanen i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
 Sperillbanen i openstreetmap.org
 Skinnelangs: Sperillbanen

Nedlagte jernbanestrekninger i Norge
Jernbanestrekninger i Viken
Kulturminner i Ringerike
Ådal
Jernbanestrekninger åpnet i 1926
1926 i Norge
Jernbanestrekninger nedlagt i 1957
Jernbanebyggverk i Ringerike
Buskeruds samferdselshistorie